6o 
Distancer obserrecrt Synden og Norden for de andiske eller de 
cordilleriske Bjerge. De fandt, at disse Bjergmasser havde 
trukket Lodet paa den astronomiske Qvadrant til sig, og bragte 
det 7^ Secunder ud fra sin rette verticale Stilling. Med fuld- 
komnere Instrumenter har Dr. Maskelyne fundet, at Bjerget 
Shihallian i Skotland liar draget Loddet paa hans la Fods 
Sestor til sig, i alt 1 1 Secunder. 
Dersom yi forlade vor lille Jord ojj i^iennemvandre det 
iimaadelige Himmelrum, da £nde vi der umiskjendelige Spor 
af denne store Naturkraft. Maanen stræber at drage Oceanets 
Vande til sig; og foraarsager derved Flod og Ebbe. Hver Gang 
en Planet gaaer forbi en anden, virke deres tiibreekkende Kræf- 
ter gjensidigen paa hinanden; de forandre hinandens Gang, 
og foraarsage de i Astronomien saa kaldede Perturbationer. 
Jo nojagtigere disse efter Theorien beregnes, desto nermere 
stemme vore Beregninger over Planeternes Stæder med de vir- 
kelige Observationer. 
Da Cometen, som lod sig see i5ii, i6of), 16B3, og 
hvis periodiske Gang omkring Solen er 75 til 76 Aar, gik os 
af Syne 1682, tog den sin Vej forbi Jupiter og Saturn , hvilke 
ved deres tiltrækkende Kræfter droge den til sig og forsinkede 
deres Gang. Den skarpsindige franske Mathematiker Clairaiit 
beregnede, at denne Forsinkelse udgjorde omtrent 540 Dage^ 
og at Kometen ikke burde komme igjen forend 17^9 i April, 
hvilket paa nogle ubetydelige Dage nær, rigtigen indtraf. 
Alt dette beviser, at Attractionens 1:1 erred omme er stort 
og mægtigt i de ætheriske Regioner. 
Alle Phænomener paa Himlen og Jorden vise enstemmi- 
gen, at der er Attraction , at den er i Forhold med Masserne 
og tager af, som Qvadraterne af Destancerne voxe. Aarsa- 
