86 
S. 1 3. B) En hurtig og udstra'kt Idee- Association. Uden denne 
skulle mange interessante Bemærkninger nndgaae Mathema- 
tikeren \ ja , uden dens Hjelp kan hans Hensigters Opnaaelse 
ofte blive ham umulig. Et mærkværdigt Exempel herpaa 
findes i Eulers Afhandling De F\.ectificatione ELlipseos §. LVI* 
Opusc. Tom. II. pag, i6o. 
5. 14, C) En sod Hukommelse. Denne med de tvende fore- 
gaaende saa noje forbundne Ævne synes maaskee mere und« 
værlig i en Videnskab, hvori den menneskelige Aand oser 
det meste af sig selv. Selv Videnskabens store Omfang kan 
fordre og foraarsage , at man ved Formel- Reperto rier og an- 
dre Indretninger kommer denne AEvne til Hjelp. Men det 
lader sig tillige bevise , at man , endog ved disse Hjelpemid- 
lers Afbetjening, maa lade det komme an paa den gode Hu- 
kommelses Bistand, uden hvilken man skulde arbejde alt for 
langsomt^ til at kunne udrette noget særdeles Stort til Vi* 
denskabens Bedste. Hr. Murhard har troet at Euler og fiere 
store Analyster vare i Besiddelse af saadanne Rep(;k:torier. c) 
Maaskee. Men maatte disse store Mænd ikke desuagtet have 
en temmelig stærk Local- Hukommelse y naar de af Excerp- 
ter, som maatte vasre temmelig vidtloftige, i en Hast skulde 
finde den sogte Eormel? Ikke at tale om den Erindrings 
Styrke, som udfordres til at gjenkjende en Formel under 
sine forskjellige Indklædninger. Uden Eulers magelose Hu- 
kommelse skulde vi ikke have erholdet denne store sit Syn 
ganske beror ode jGeometers Anviisnvig til Algebraen ^ ikke 
fcans Dioptrik y ikke hans Theorie over Maanens Bevægelser^ 
ikke hans mangfoldige andre Afhandlinger, af hvilke enhver 
t) Cf. Hr. Prof. Hindeuburgs Arch. r. Ut a. Matb, 6tes H. pag, 247- 
