91 
§. 2.4. Unægtelig behover Philosoplien en fiiere Skarp- 
sindighed end Matiieinatikeren. Forskjellen grunder sig, soin 
let sees, paa Forskjellen imellem Gjenstandene for begges Be- 
Iragtiiing. Sammenligningen af Storrelserne og disses Former — 
endog liYor den ikke er intuitiv \ — er dog mindre sammen- 
sat, mindre fbryiklet,, beroer paa mindre fine Forskjelligheder, 
end de niaDgesidigc Sammenligninger, som Philosophen har 
Anledning til at anstille. Man tillade Forf. lier at tilfoje fol- 
dende noiere Bestemmelse af dette Forhold ! 
o - 
%, z5. Mennesket kan enten betragte sig selv eller det 
der er uden for ham ^ {Verden) eller og sid Forbindelse med 
denne Verden. Altsaa dele alle phllosophiske Betragtninger 
sig i tre Hoved-Classer : 
1) i Anthropologiske , hvis Gjenstande er Mennesket selv; 
2) i moralske^ hyis Gjenstande er hans Forbindelse med 
Fer deri , for saavidt nemlig Kundskaben om denne For- 
bindeise bestemmer hans Spontaneitet 5 og 
ForsiglJglied anvender den almindelige Form. Mnn eftersee f. Ex. 
JEulers Theor. Motus corpp. solid, et rigid, j-ag 63. cor, n. §. 169.* 
livor der sigf^s ^ at det lille Rum, d^y, som et hvilende materielt Ele- 
ment gjennemlober , naar en Kraft p virker derpaa, er det Halve &£ det 
liunri j u;]s, somsacmie, paa hvilkensoriihelst AlaaJe^ (utcunqne mo- 
tum , aJlsaa lued liviiken Hastighed man end vil), bevagede Partikel, 
dreven af samme Kraft p, skulde gjennemlobe, eller af dds =zz — ^— r 
A. 
ds 
{ibid. §. 167} , for enhver Hastiglied v zrz — j-p. SaMles altsaa , 
som det evnes tilladt, y=i=c, saa bliver dds =r: Au ,skjondt 
A 
efter E.r= » Forf. troer ikke, at denne Anmserkning er overflo- 
'2 A. 
dig i Henseende til den , der vilde danne sig til Mathematiker. For 
Mestere i Videnskaben behoves den nalurligviis ikke. 
