95 
g. 217. Efter disse Betragtninger, som sigte til at vise 
de psychologlske Betingelser ^ uden hvis Fy Idestgj oreise intet 
betydeligt kan ventes til Videnskabernes Fremme, synes intet 
at være tilbage af Vigtighed ^ thi Geniet ^ siges der, behdver 
ingen Kegler ^ og hine Betingelser udgjore tilsammen ^ hvor de 
ere tilstæde ^ det mathematiske Genie* Ikke des mindre bor 
hin Geniets Autonomie ej afholde os fra at raadfore os med 
hvad Fornuft og Erfaring i saa Henseende kunne lære os, at 
efterforske de ii<"^/^r, som Geniet har at iagttage , naar det 
vil gaae en sikkrere Vej, end det maaskee ellers skulde tage, 
om det overlodes tii sig selv. 
§.28. Geniets Kraft' Yttringer ere noget Positivt. Dette 
Positive kan ingen Regel give. Det gives af Naturen. Saale» 
ledes i Ahnindelighed , saaledes i enkelte Tilfælde 3 altsaa og i 
Henseende til det mathematiske Genie. 
§. 29. Hvad N^tte medfore altsaa Keglerne'^ Man kan. 
forestille sig Sagen Ira folgende Side : De psychologlske Data, 
som tilsaramentagne udgjore Geniet, indeholde vist nok Grun- 
den til en i den Henseende bestemt Retnings at Geniet fortrin- 
lig — Universal- Geniet undtagen — drages hen mod en be^- 
stemt Gienstand y f. Ex. Mathematiken. Derpaa have Reglern© 
endnu ingen Indflydelse. 
Nu slutter jeg videre saaledes : Dersom den aandelige 
Verden i alle Henseender lignede den materielle, saa maatte 
Geniet , uden Reglernes Medvirkning, drages hen imod sin Gjen* 
Tissot anforte , kunde den neppe Have gjort et ellers sundt og usvæk- 
ket Menneske. Hvad bliver Folgen af denne og lignende Erfaringer? 
Mon ikke den , at det mathematiske Genie maa bestaae af 
betydelig Deel Sp o n t ane 'i te t, forbunden med en behorlg JOeei 
Jl ecep ti vitet« 
