97 
lige Opforc4se ej utjenligt. Stykke ^ der tmcler en bedre ArbeJ- 
Xlers Haand kunde erholde sin fuldkomne B: -ugbarhed. Skulde 
Udfaldet yiscj at endog denne ringe Forhaabning om mit Ar- 
bejdes mulige Nytte liavde været et Selv-Bedrag, saa er Ta- 
bet for Videnskaben Intet, for dets Forf. blot den derpaa an- 
vendte Tid. Det K. V. S. tillade mig derfor at forelægge Det 
Ideer, hvorfra jeg er gaaet ud, for nogenlunde at ojne ^ 
om ikke nærme mig Maale't! 
§. 3i. Ved Undersogelsen af en meget udstrakt og af 
heterogene Partier sammensat Gjenstand er det godt at have 
folgende Condillac's Anmærkning for Ojne : 
Quelques-uns y siger denne Philosoph i det 2det Gap. af 
sin Logik , ye^ro/z/ des tableaux plus ou moins vrais ^ ou Vort 
retroiivera beaucoup de c hoses comme elles: sont en ejfety 
tandls que d'autres, hrouillQUt tout, feront des tableaux , ou 
il ne sera pas possible de rien reconno\tre , Chacun de nous 
néanmoins a vu les mérnes objets ; mais les regards des uns 
etoient conduhs comme au hasard , et ceuæ des autres se di- 
rlgeoient avec un certain ordre. Or, que I est eet ordre ? La 
nature Vindique elle méme *^ c' est celui , dans lequel elle øffre 
les objets^ y ^ ^^^^ appellent plus particu liere ment les 
regards } ils ^ sont plus fra.ppans ^ ils dominent , et tous tes au-- 
tres semblent s'arran.ger autour d^eux ^ pour eux. 
Denne Vejviisning tro, har jeg givet Agt paa de mig i 
denne Ptegion bekjendte Gjenstande, og det blev mig ej van- 
skeligt at opdage, at den Operation som kaldes Abstractionen 
og Anvendelsen af methapJiysiske Principer i JSlathematiken * 
liet ere tvende iblandt de Hoved- Gjenstande , om hvilke den 
nys anforte Philosoph taler. Jeg"- troede altsaa at burde be- 
gynde med disse og soge at bestemme, hvad Indflydélse disse 
Vid, Sds. Skr, tSoi JI Dul, II HcBftc, N 
