98 
trende lysende Punkter kunde have paa Rigtigheden eller Urig- 
tigheden af de Baner, som dé forskjellige mathematiske Genier 
beskrive, altsaa , med hvad Sikkerhed man tor overlade sig til 
den Vejledning de give, eller hvad Forsigtighed der ved ac 
folge dem bor iagttages. At en saadan Undersogelse kan 
stifte Nytte, er, synes mig, iipaatvivleligt 5 den forste Deei 
nemlig, som bestemmer Abstractionens Værd, især £ot Analj^- 
sten y den anden, som indeholder en Critik over Anvendelsen 
af methaphysiske Principer, mere for Thysico Mathematlkeren ^ 
thi ogsaa for den rene Mathematik er det vigtigt at dens Dyr- 
kere kjende de metapliysiske Prliicipers Brugbarhed, ligesom 
paa den anden Side Abstractionens Misbrug ej kan være den 
anvendte Mathematik ligegyldig. 
5. 32. f orstaaer man ved Critik Indbegrebet af de limi* ^ 
terende Regler ^ ved Metliodik Indbegrebet af de conserverende I 
og ved Heuristik Indbegrebet af de extendereride Regler, >ed \ 
Architectonik derimod , med Kant, (Critik der r. V. Transc. '\ 
Methodeniehre, 3tes Hauptst. pag. 86^0 et Siei:]\.) Læren om det 
Scientifiske eller Systematiske i vore Kundskaber overhovedet , 
saa deler ogsaa Mathematikens Architectonik sig paa en hojst 
naturlig Maade i de tre Hoved-Dele ; Critik, Methodik, og Heu- 
li stik, 
%, 33. De tvende sidstnævnte Dele ligge uden for Forf's 
Plan, Han indskrænker sig derfor til at henvise til Prof. Mur- 
hards Litteratur der mathem, JJ-'issejisc hoften, (Leipzig 1797. 8.) 
hvor de til Methodiken henhbrende Skrifter anfores pag. i/f, 
16, og nogle til Heuiistiken henhorende pag. i3. 
§. 34. Hoved-Sagen bliver altsaa at undersoge, om^ 
naar og hvorfor Anvendelsen af Abstractionen og af de mcta" j 
physiske Tnnapier bor indskrænkes? 
