loa 
forskjeliige Tilfælde^ £♦ Ex. paa dens E.eaction, paa de 
5. la - §. "^5 incliis. anfortq Sjels-Ævner , dens Indflydelse 
paa andre Videnskaber, dens Forbindeise med det borger* 
lige Livs Sysler, o. a. m. 
For<li en saa vidtloftig Undersogelse endog bliver unyttig 
al den Aarsag, at M.athematikens ^ som enhver aJiden 
denskabs ^ udvortes Fuldkommenhf'd voxer eller aftager^ 
naar dens indvortes Fuldkommen ked vinder eller taber, 
3) Fordi de' udvortes Fordringer til Matkematiken under visse 
Omstændigheder kunde komme i Collislon med hinanden y 
saa at den^ fra een Side betragtet, vandt, fra en anden 
derimod, tabte i udvortes Fuldkoinirieniied. li) Denne 
Coliision kan, som man let indseer, ej have Sted, naar 
man allene tager Hensyn til dens indvortes Fuldkominenlied. 
§. 38. Man forestille sig derfor en med de fornodne 
ÆEvner udrustet Aand , bestemt ene og allene til at udvikle de 
under Eegrel)et Størrelse hen horende mangfoldige og ligesom 
Storrelserne selv ueensartede Forestillinger og de paa disse Fore- 
stillii^g<^J' sig grundende Sandheder, og sporge sig selv: 
JJundgaaei/g !)liver en saadan Collislon , naar Mathematiken , bptrflg- 
tet som Middel^ underordnes nogen ande/ end den Jwjeste og sidste 
Hemigt af al menritskt/ig V iik60fn1itd\^ o^ saalæ/igr som dens Fiild- 
kommeiilied btdommcs udvortes, ^ier particulære Hensigter. 1 de 
Ståler j f. Ex., hvis Bestyrere paa \eengang besjæles af ller.skesyge og 
3Lyst til Erobringer, især na;ir de gra^Jidse lil -Havet , kan IMathema- 
liken j)aa eeng.mg være yndet og frygttt ^ det fi-rste i Henseende til 
dens store Indfly(1else p.ia en forbedret Land- og Soe-iMa^t , uden 
Jivilken den Krobringslystne intet kan udrede j del aiiiiet i Henseende 
til den Klarhed, den F()lelse lor Evidtnz, den giver Forstanden j 
tvende Besk.iffenhe(hM- som umuligt kunne yndes i Lande, hvor en 
ved ini3rke Begreber fordunklet Religion er eet af Midlerne, h ■ i 
Magien vedligeholdes. 
