et enkelt Tilfælde-^ f. Ex. yed at antage trende ulige 
store Vinkler istsrdet for trende lige store, og saaledes 
at ombytte Begrebet om et ligesidet Triangel med Begrebet 
om et Triangel i Almlndeliglied , Begrebet om en re- 
gnlair Figur med Begrebet om en irregnlair Figur. 
§. 54. En GjenstaDd kan forene flere Arter af Quan- 
titet. Tyende Figurer kunne liave ligemange Sider, men ulige 
store Arealer, eller ligestore Arealer, men uiigestore Perimetrer, 
o. s. fr. £.1 givet Begrebs Generalisation i Henseende til Quantiteten , 
lader sig altsaa ivaerksætte paa niere end een Maade, Men i 
alle Tilfælde skeer den, yed at sætte ubestemte Tal istædet for 
bestemme. 
S- 55. Da et bestemt Begreb altid indeholder mere end 
et ubestemt, saa erholdes ubestemte Begreber i Almindelighed^ 
i]aar man abstraherer fra det Mere ^ som de bestemte Begreber 
indeholde. Denne Regel gjelder saavel naar der tales om 
Quantiteter, som naar Sporgsm'aalet angaaer Quantiteter. Af 
Begreberne mbrkehlaa^ l^se^rbn^ dannes de almindeligere 
Begreber blaa ^ gr6n\ af begge det endnu almindeligere Be- 
greb fai'vet. Vilde man endnu gaae videre, skulde man er* 
holde Begreberne synlig, sandselig. I denne Abstractionernes 
gradvise Stigen forekommer ved synlig en Oveigang til det 
Heterogene {y-BTiySx(jiq m ysvog) fordi det Synlige indehol- 
der langt mere end det Farvede y nemlig Figur, Udstræk- 
ning, Bevægelse, o. s. v. Man kunde altsaa fristes til at 
antage Overgangen til det Heterogene y som en Gi^ændse for Ab^ 
stractionen i det mindste for den nyttige , naar man ikke 
derhos maatte beli'ygte, at mange ny tti^,e og vigtige Underso^elser og 
Opdagelser derved vilde hindres fra at komme for Lyset. {Euler 
begyndte sin Afhandlings Nova Tkeoria Lucis et Coloj'um^ 
