1 63 
denne, som da, naar de allene medfore enkelte Bjergarter, 
disse ere mere streng- end let-smeltelige, eller, naar en elier 
anden Bjergart er nærværende , men hverken befindes i belio- 
rig Qvaiitæt elier Qvantitæt, eller og, at de Tilfælde gives, at 
man skal soge den fornodne Bjergart andenstæds , eller, hvad 
som er værdst, at man ej noye nok kjender den Bjergart som 
behovedes , hverken i Henseende til sammes Egenskab , eller 
til den Maade, paa hvilken den kan blive brngt^ da man saa 
ej heller veed, hvad man skal soge^ som alt strider imod en 
becjvem og tilboriig Smeltning, hvoraf Folgernc" ikke ku ine an- 
det end foranledige Vilderede, Ophold og uomgjængeiig Tab 
med meere, for Ertz-Smeltningen. Disse Omst3LjJdigiieucr_, for- 
bundne med Menneskets Pligt ^ at benytte Naturens Gaver , saa- 
vidt mueligt, hvoriblandt Metaliernes Nytteise ikke ere de rin- 
geste , have opmuntret mig at arbejde til Gavn for sidste , ved 
at anvise de dertil fornodne Hjelpemidler , og tillige, saavidt 
mueligt at rydde de derved modende Hindi iiiger af Vejen. 
leg indseer i ovrigt meget vel, atendskjondt mine For- 
meninger, om Mueligheden af Metal-Smtltiiingers bedre Be- 
handling, end den som er mest gjængse, grunder kig paa Sa- 
gens Natur og paa en Deel Erfaringer, som have forsikret 
mig om dets Fornodenhed, samt paa endeel mig forebragte 
Klager, angaaende Ertz*Smeltningers ubestemte Beiiandiing og 
deraf folgende Ubehageligheder, i Henseende til de i saa 
Fald modende, seengaaende Smeltninger, Ovns Bedærv in. in., 
saa er jeg dog ej saa meget indtaget af delte mit Arbejde, som 
om jeg derved havde raadet gandske Bod paa al medende 
Uheld ved Ertz-Smeltningerno, at jeg jo mere troer at mine 
paa Forsog grundede Meeninger og Auviisninger til Bjergar- 
