i64 
lægge Mærke til det som angaaer deres udvortes Beskaffenhed 
hvis Kundskab det synes, han mest har havt i sin Magt. 
Saa nodvendigt det nu. er at kjende Bj-rgarterne , som skal 
anvendes i Ertz-Smeltnlngen , saavel i Henseende til naar de 
forekomme med Ertzerne, som naar de manpie der, for da 
hestemt at kunne soge og anskaffe samme fra et andet Stæd , 
saa nod vendigt er det tillige, at kjende disse i Henseende til 
deres Egenskaber og Forhold i Ilden : eftersom at de derudi 
ere meget forskiællige i Henseende til at nogle ere smeltelige : 
og andre usmeltelige : 
Denne sidste Egenskab vil man i Almindelighed blive vaer, 
ved de rene o^ enkelte, men den forste ved de sammensalte Bjerg- 
arter , der igjen vil kjendes i Henseende til de Afvigelser, som 
blandt disse finde Sted, efterdi nogle ere mere, andre mindre, 
smeltelige , og atter nogle forholde sig saa modstridende, under 
Smeltningen, at de ikkun for endeel smelte og for endeel gaae i 
Forbindelse med de andre Bjergarter , men for en storre.deel træk- 
ke sig sammen, til næsten en usmeltelig Massa. Faa det at disse 
forsk jælligartede Bjergarter maatte , i Henseende til deres Forhold 
iSmeltiden, vorde kjendte , ere dermed, forsaa vidt som samme 
kan mode i Beblandelse med Ertzarterne, de fornodne Forsog 
anstillede, som findes anforte udi de hermed folgcnde: Tabeller. 
Men som af foregaaende sees, at Ertzarterne medfore saavel 
usmeltelige som smeltelige Bjergarter, og hine saavelsom disse, 
skal have eller gives Beqvemhed til Smeltning, saa fcilger deraf 
denFornodenhed, at man skal vide at indfore denne Beqvemhed 
i de af Naturen usmeltelige Ting. Denne Usmeltelighed , som 
her omtales, andgaaer især de enkelte Jord- og Steenarter, som 
allene eller ior sig selv ere usmeltelige, men kan beqvemmes til 
adskillige Grader af Smcltclighcd, endog saavidt, atde ej allene ind- 
