167 
sammes Smeltelighed vil være langsom, og ikke uden desiæn- 
gere Anvendelse af Hede og storre Qvantitæt af Kul , er mue- 
iig, da bor Ejergarterne baade forfines og i mueligste For« 
eening eller Blanding med hverandre bringes i Smelte-Ovnen. 
I saa Henseende liar man meest med de Kieselartige at bestille, 
som, da de ere haardere end de andre Ejergarter, behove 
nogen Forberedning , som er denne, at de bor glodes, som 
en anden Fiostliob| og naar de ere gloende, lædskes med 
koldt Vand, da de nu næsten ligesaå let som de andre Bjerg- 
arter lade sig foriine. 1 deune Forfinelse bor de i det 
mindre faae Stoirelsen af en liden Ert. Haves Pukværk, som 
man plejer at have ved de store Smeltanstalter, da er dette 
Miudel dertil anvendelig, men haves en Qværn , da kan Tin- 
gene males- finere , som da er desbedre. For de sammensatte 
Bjergarter saasom Feltspather , Wake, Trap o. f. d*, er en 
saa yderlig Forfinelse ikke nodvendig, eftersom disse ere end- 
og for sig selv smeltelige, dog, i saa Fald Ertz-Blandingen 
medforer Kicsel eller Qvarta, da, for at denne desto snarere 
derved maae blive oplost, er det meget gavnligt at ogsaa^ disse 
blive nogenledes forfinede. 
Der gives end flere Tilfaslde ved Ertz-Smeltning, som kunne 
om ej hindre, saa dog opholde samme, hvoraf disse : at Ertz- 
arterne enten ikke medfore smeltelige Bjergarter, eller om saa 
var, dog ikke i den fornodne Qvantitæt, eller at nu et og ikke 
det andet findes tillige^ eller og at Ertzen overalt har Mangel 
paa Bjergart — ere O.nstændigheder, som man bor soge at gaae i 
Mode. ■ — Det er ej ubekjendt, at Smelteren, for at afhjelpe 
det deraf flydende Onde, soger at gjore Brug af gamle Slagger, 
for af disse, ved Hjelp af Kul-Asken under Smeltningen at for- 
skaffe sig den fornodne Fius, som han dog ingenlunde kan 
