uende for saa vidt den nysomtalte Steenart fra Lippan, saayel 
.i Farve som Gjeiinemskinlighed og Haardhed mod Staalet, 
-hvormGd alle give svage smaa Gnister. Denne glasagtige An- 
seelse, som umærkelig taber sig i den porose Masse, og som 
ingenlunde giver Spoer til at have været smeltet, synes at 
medfore Beviiset, at Pimpsteen er genereret paa samme Maade 
som Obsidianen, og ikkun bor ansees som en Varietet deraf^ 
hvilken Anmærkning jeg formener ligeledes kan. anvendes paa 
foromtalte Bjergart fra Lipari, der hist og her har Ligning 
med Pimpstenens almindelige yderlig liggende Beskaffenhed. 
Og da Jeg ejer en temmelig anseelig Afvexlipg af for- 
bemeldte Obsidian, Peclisteen- og Pimpsteen- Arter , finder jeg 
det ikke upasseligt, her at anfore fdlgende derover gjorte Be- 
mærkelser, nemlig, at ingen af dem er fundet indblandet med 
nogen mærkelig Bestanddeel af de almindelige Steenarter, saa- 
som af Spath, Kalk, Qvartz ellar andre deslige, ej heller have 
medfort nogen Slags regelmæssig Cristaiisation , at de ingen- 
steds yttre Tegn til at have været smeltede, da de hverken 
paa Overfladen eller i Bruddet have nogen saadan Beskaffen- 
hed , som folger enten med let eller strængsmeltelige Masser 5 
men at deres udvortes Beskaffenheder^ som forhen ere \idtlof- 
tig blevne omtalte, snarest og nærmest lade formode, at de 
have deres særegne Textur, Tæthed og tildeels Dannelse for- 
medelst en ved samme foregaaende Oplosning i Vand, Der- 
næst synes det at disse Legemers Oplosning forudsætter, at 
Naturen har virket paa dem anderledes end som det plejer 
at skee eller moder ved de almindelige Bjergarters Sammen- 
sættelse, som, om jeg lor yttre min Formening derom, for- 
jiemliiT l)estaacr derudi, at Oplosningen ved disse sidste skeer 
næst Vandet især ved Kulde , men ved hine na^st Vandet til- 
