ao5 
lige Fornuft her ej kjendte sine Grændser ^ Resultatet var deels 
en Materialisui 5 til hyilken man^ især i Frankerig, længe har 
Tæret hengiven 5 deels lærte og de Fornuftigere at kjende Sjæ- 
len blot som et Indbegreb af hojere Evner 5 om Grunden til 
disse Evner er i os, udenfor os, eller ba^e i og udenfor os 
tillige , komme vi aldrig til at kunne bestemme. 
En soden Opdageise , som gjorde den dybtænkende Piii- 
iosopli mistænkelig mod alle hidtilværende pliilosopliiske Sy- 
stemer ^ var den mathematiske Methode, som man havde ind- 
fort i Philosophien | da dog Philosopliien er uendelig meer om- 
fattende end Mathematiken , og dens Stof ganske heterogen fra 
Matlieraatikens. En Videnskab, som har ingen Grændser uden 
dem den finder i den menneskelige Intelligents, hvorledes kunde 
den lade sig indskrænke inden det snevre Rum af en en- 
kelt Modus i samme, nemlig de saa kaldte rene Beskuelser ^ der 
have deres Grund i Rummet og Tiden f 
I Mathematiken har man beskuelige Puncter, Linier og- 
Storrelser, hvilke man tænker sig afsondrede fra alle andre 
muelige Egenskaber, undtagen de som Rummet bestemmer. 
Man sairjmenft)jer Eenheder til Flerheder, og opioser disse 
igjen i deres Eenheder 5 og slige Forbindelser og Oplosninger 
kunne gjorcs paa utallige Maader, og fortsættes i det uende- 
ligCi Naar man htxr dannet sig bestemte Tegn for disse be* ' 
skuelige Ideer, er man i Stand til i Sætninger fuldkommen at 
udtonune sit Object, og ved bestemte Tegn at meddele andre 
det ftiidstændigste Begreb om samme. Her er det altsaa at 
man kan fremsætte Axiomer, definere og demonstrere med en 
Nojagtighed og Tydelighed, som ikke i nogen anden Videnskab 
er mueiig. Phiiosophen betragter Objecterne., ikke blot i Hense- 
ende til Ruin og Tid, men med alle muelige Egenskaber^ han 
Vid, Sds. Skr, II Dcd, II Uaftt, D d 
