1io8 
sit System angaaende den saa kaldte præstaHlerte Harmonle e?^ 
uden maaskee selv at ville være det, besjalet af Plato. 
Det var Platos Lære om Ideerne, som ganske stemte 
Arlstoteles's jjliilosophiske Aand* For at bestride den opbod 
han sit hele philosopliiske Talent o^ si=i uhyre philosophiske 
Lærdom ; at redrive Platos Philosophie og alt hvad der paa 
nogen Maade kunde tjene den til UnderstDttidse , \ar hans 
YLlerste Maah Man ledes af et stort Lys igjenncm alle Ari- 
stoteles's philosopliiske Værker, naar man betragter dem fra 
denne Synspunct. Havde han ikke indskrænket Udsigten ved 
dette Fonnaal, saa havde han ved sit overordentlige Talent 
og sine mange og grundige Ki^ndskaber bragt Phiiosophien til 
en for hans Tidsalder overordentlig Hojde. Hans Aand svæ- 
ver undertiden indenfor et iiint Gi ændseskjel , udenfor hvilket 
den vilde have gjort de storste Opdagelser. Det lader og soiu 
om hans vidtudstrakte Bekjendtskab med aldre og samtidige 
Philosophers Meninger, og dt t polemiske Hensyn, han i sine 
philosopliiske Undersogrher har til samme, have hindret Aan- 
dens friere Sving. Saa meget seer man, at hans Polemik licir 
havt megen Indflvdelse paa hans System. 
Ligesom Plato stemte Aristoteles, saaledes stemte Leib- 
nitz, og ved ham Plato, den engelske PhiU)soph L{^cke» Locke 
3ia^gtede alle aprioriske Begreber, og med d^n dybeste Sparp- 
sindighed viste han, hvorledes alle disse Begrel)er knnne ud- 
lades af Obj\cternes Lid virkning paa Siibjectet ved Sandserne. 
Hans System indskrænker sig næsten alene til Psycliologien , 
Og han er den forste der har bragt alle enkelte psvcholoaiske 
Eriarir»ger i System ; derfor have og alle senere Psycholo£;er 
grundet deres Erfaringer paa hans System, som blant Philo- 
sopherne er bekjendt under ^Navnet Sensualism, o^ endnu i 
