2t$ 
der i vores^lierværencle Porm nnder Imlkensomlielst Grad af vi» 
denskabelig Cultur kun bliver Midlet* 
Saaledes var noget nær Pliilosopbiens Tilstand i Europa 
kort for Kant, Man var ej tilfreds med noget af, de daværen- 
de philosopliiske Systemer. Den Leibnitz-Volfiske Phiiosophie 
lærtes paa Uniyersiteterne ^ men uden yirkelig Deeltagelse og 
Overbeviisning. Mange Lærere folte selt at don ej længere 
passede til Tiderne ; og Lærlingen fik i Grunden intet uden en 
forkonstlet Logik og et pliilosopliisk Konstsprog under Nayn 
af Metaphysik. 
Endelig kom Kant, og da man allerede længe havde 
onsket noget Nyt i dette Fag 5 modtog man hans Phiiosophie 
med Begjeriiglied. Man hayde længe med megen Aands Fri- 
hed tænkt for sig^ liayde lagt Mærke til mange Fejl hos de 
forégaaeiide Philosopher* Kant forekom manges Kritik, skreT 
meget sorn maa^kee adskiilige allerede hayde tænkt ; og dette 
især bidrog meget til det Bifald og den Entliusiasmus, med 
hyilke denne Phiiosophie bley modtagen. 
Kant gjorde noje Forskjel imellem Formen o ^ Materien. 
af det menneskelige Vide. Formen s^tte han blot i Forstan- 
dens synthetiske Evne, hyiiken han tillagde visse aprioriske 
Tænkeformiilarer , der dog ikke yttredé sig, og som man ikke 
kan være sig bevidst, forend ved Objecternes Indtryk paa Sand- 
serne og ved Sandseroe paa Foréstiiringen. Denne den men- 
neskelige Forstands aprioriske TænkLefdrin bragte han 1 System 
og under visse Classer af Ideer, som hån kaldte Kategorier, 
hviike yel ved de Aristotelske ere foranledigede , men dog mær- 
keligeri forskjellige fra samme. Materien eller Stoffet for det 
meuneskelige Vide er Objecternes Indvirkning paa Sandserne, 
og ved Saiidser.119 paa Forestillingen 5 hvilket Stof, saasnart det 
Ee 2 
