226 
spores, har Skeptikeren ingen Videnskab, men kun en Tro, 
og i den £nder han fuldkommen Beroligelse. 
Subjectets nærmeste Object er Legemet, ved hvilket det 
kommer i Forbindelse med andre Objecter udenfor samme. 
Det kan ikke nægtes, at jo i Subjectet synes at -være visse 
nodAendige Grundregier eller Lovej efter hvilke Objecterne 
virke saa 02: ikke anderledes paa Subiectet. Man kan tænke 
sig Inteiligentser af en anden Natur end vores, paa hvilke 
01>jecterne maaskee vilde virke ganske anderledes. Imidlertid 
vil det reelle Ferhold imellem Objectet og Subjectet aldrig 
kunne opdages. Hvorvidt Grunden til vor Forestilling ligger 
enten i Subjectet eller Objectet eller i begge tillige, kan ikke 
bestemmes* Den menneskelige Aand har i de senere Tider 
ved de fineste og dybsindigste Grandskninger over dette AEmne 
næsten ganske udtommet sig; den har idelig snoet sig om i 
en Cirkel; den er gaaen ud fra en betinget Punct , og har gjort 
Cirkelen til samme Punct igjen. 
Vore Forestillinger om Objectet ere vel reelle, forsaa- 
vidt de have deres Grund i en absolut Realitet, som vi vel 
spore, men ikke kjende. 
Der gives Objecter, som vi ikke kjende uden af deres 
Virkning paa os, fordi v^or Natur ej har Copacltet til at kjen- 
de dem anderledes; saaledes kjende vi vor egen og andre Men- 
neskers Aand blot af dens Virkninger. Der ere Objecter, som 
vi ved vore Sandser kjende, men i deres indre Natur og Væ- 
sen kunne vi ikke trænge ind, vi kjende dtni knn fia enkelte 
Sider Og visse Egenskaber, ved livilke de narmtst virke paa 
os. Vi kunne altsaa i vore Forn. nimelser , Forestillinger og 
Tanker aldrig udtoaune hvilketsouibelst Objtct, der virker paa 
vore Sandser. Vi spore knn enke-lte Kræfter af Objectet, men 
