126 
spores, har Skeptikeren ingen Videnskab, men kun en Tro, 
og i den £nder han fuldkommen Beroligelse. 
Subjectets nærmeste Object er Legemet, ved hvilket det 
kommer i Forbindelse mr:d andre Objecter udenfor samme. 
Det kan ikke nægtes, at jo i Subjectet synes at -være visse 
nodAendige Grundregler eller Love, efter hvilke Objecterne 
Tirke saa og ikke anderledes paa Subjeétet. Man kan tænke 
sig Inteiiigentser af en anden Natur end vores, paa hvilke 
Oi)jecterne m.aaskee vilde virke ganske anderledes. Lnidlertid 
vil det reelle Ferhold imellem Objectet og Subjectet aldrig 
kunne opdages. Hvorvidt Giunden til \or Forestilliug ligaer 
enten i Subjectet eller Objectet eller i begge tillige, kan ikke 
bestemmes. Den menneskelige Aand har i de senere Tider 
ved de fineste og dybsindigste Grandskninger over dette Æmne 
næsten ganske ndtommet sig; den har idelig snoet sig om i 
en Cirkel; den er gaaen ud fra en betinget Punct , og har gjort 
Cirkelen til samme Punct igjen. 
Vore Forestillinger om Objectet ere vel reelle, forsaa- 
vidt de have deres Grund i en absolut Realitet, som vi vel 
spore, men ikke kjende. 
Der giv^es Objecter, som vi ikke kjende uden af deres 
Virkning paa os, fordi vor Natur ej har Cnpacitot til at kjen- 
de dem anderledes; saaledes kjende vi vor egen og andre Men- 
neskers Aand blot af dens Virkninger. Der ere Ol)jtcter, som 
vi ved vore Sandser kjende, men i deres indre Natur og Væ- 
sen kunne vi ikke trænge ind, vi kjende dtni knn fra enkelte 
SicJer og visse Egenskaber, ved h/ilke de na-rnust \irke paa 
os. Vi kiumc altsaa i vore Forn. nniu'j^^ir, Forcstillinoer ocr 
l'ankcr akhig udtomme hvilketsomb-- Ist Objtct, der virker pja 
vore Siuidscr. Vi spore knn enkc-Jte Kra^tter al Objectet, men 
