243 
3 Ting nemKg: s) at kjende de synlige ^^6>^5/Æ6'<?r og deres NaT« 
sie 2) at stave cL e. at opsige eiier opregne Bogstaverne, der 
findes i de forekommende Stavelser, ved NaVn og derpaa an- 
give Lyden som betegnes ved de tllsammentagne Bogstaver, eii- 
liver Stavelse bestaaer af g). Endelig lærer man Bornene 3) at 
^osgge sammen y mm bestaaer i umiddelbar efter Stavningen at 
freiniore de artikulerede Lyde, der svai"e tii de flere Stavelser^ 
de forekomuiende Ord bestaae a£ 
At man \ed denne Methodes Anvendelse ikke allene ikke 
hastigt og let kan lære Born at læse, som de dog ifolge deres 
fyrige Temperament altid vilde; men endog saameget forvilder 
dem, at de gaae næsten meie fra end til Maalet, er let at ind« 
see h). Man forsommer nemlig ved denne Methode at lære 
Born det, som er <'et allervigtigste, de forste Elementer. Man 
lærer Buinene vel at kjende Bogstavernes synlige Figurer og 
^} Orto, Stave koaimer vel af Stav eller Stavr, stave maae derfor & 
egentlig Forstand være at sætte Stavre Uorden eller sætte Stav ved Stav^ 
saaledes sera den der sæl ter Gjerde. At stave i metaforisk Forstå sid 
eller at bog{,taver8 maae derfor være at foje et Bogstav ved S'iåm a 
«t andet 
%) Ar Mangel paa ovet Gelior msérker Barnet vel ikke, livorle^ks tkt sei? 
ved Udenuclsstaven , der dog er den bedste Maade j naar der endelig 
skal stavrs^ fores vild. Men et voxent Menneske torde mnaske vel 
jtoodsige ^kokmistereii, naar denne stavede hnm fofj at HaOj &^ en, er^ 
siger HanSjc saasom disse Lyde tilsajsimeBlagte snarere raaatio sige 
Kcicuiris, At (len linlve Deel af Lyden Hca skal tabe sig elin o|'- 
sluges af fleii folgende Lyd a, hvo kan a priori begribe det? ForBar' 
sels Ore har dea foresagte Lyd af h elier b ligesaa anegen HeMlilet el- 
