^5z 
adgivne Skrifter taler om, som om een af de vigtigste og lyk- 
keligste Opdagelser, der i mange lu^er er gjort* 
Om Pestalozzis Methode at lære Born at læse vil jeg 
ikke tale, dasamme vistnok ikke kan sættes i Ligning med 
Oliviers. At sige det spæde Barn i Vuggen, der ej endnu kan 
tale et Ord , ba ba ba, da da da, rna ina ma o. s. v. for og, 
naar det saa siden faaer lært at tale, da at ove'det i at stave 
nonsikalske Stavelser som bah dab o, s. v^^ som P» ^vil, kan 
neppe nogen Pædagog billige, r) 
III* Hvorledes skal man helst gaae tilverks ^ naar. 
man vil lære Bor?i at læse? 
Efter hvad jeg forhen har sagt, fordres til at kunne 
læse t i) at kjende Bogstavernes Figurer, at Vunne angive 
de Lyde og Lyddele, som betegnes ved dem, 3) at kjende 
Stavelser, og 4) at kunne angive de til samme svarende sam- 
mensatte Lyde, samt 5) at kunne oplose ethvert skrevet Ord i 
sine Stavelser for derefter at kunne angive de til samme sva- 
rende artikulerede Lyde. 
Enhver af disse Dele maae den vide^ som skal knnne 
læse« Men ingen af dem er heller vanskelig at kvre. Saare 
let lærer jeg Born at kjende Bogstavernes ligurer og bruger 
dertil slet ingen Kunstlerier. Jeg giver Boinene ingen Elfen- 
beensfjgurer at lege med, som Ixomerne gjorde; jeg giver dem 
r) S. Wie Gcrlnid ilire Kinder lelirt S. 170 — 176. Men saa lidet sora jeg 
' kan bifalde Pestalozzis Methode at lære Born At iaese , :saa meget got 
lover jfg iDig af hans Ansthåiuipgbkimst , som jeg oied Begjerlighed 
seer imode^ 
