262 
beromte Mænds Forslf^g lllat lære Born at læse, foreslog han 
selv, at man skulde lade Born begynde medat læse lutter Een- 
stavelst sord. c) ^aa siricirig somi denne Idee ved forste Ojekast 
synes at yare^ saa lid^^-t holder den dog Prove. Ikke allene 
El faring har overb^ viist ini^ om dens Uri|tti^ked , men jeg kan 
ogsaa a priori begribe, den inaae være falsk. Det er neinlig 
ikke de flere Stavt lster, der gjore et Ord vanskeligere' at læse 5 
men åct er Stavelsernes foi sk j^i lige Beskaffenhed, der gjor, at 
et Ord er let og et andet er svi^vrt saavel at læse, som at ud- 
tale* Vokalerne ere, just fordi de ere Vokaler, eller selvstæn- 
dig Lyd betegnende Bogstaver, lette at læse, naar de staae 
allene hver for sig. Dernæst er enhver Stavelse let at læse, 
naar dens Vokal (thi enhver Stavelse maae have een) ikkua 
har een Konsonant ved Siden af sig, hvad enten denne staaer 
for eller bag ved den. Et Barn og enhver, som lærer at læse , 
kan raturligviis lettere læse o end ol, fremdeles lettere laa end 
laag. Kaal Jæser Barnet lettere end skaal, og skaal langt let- 
tere end Skraal eller Skrald. Et Barn maae lettere kunne læse 
et Ord, der bestaaer af 3, 4, ja 5 lette Stavelser end et Ord af 
een Stavelse, naar denne er vanskelig at læse, d. e. naar \ oka- 
len i samme er omgivet med sex elier fiere Konsonanter, der 
modificere dens Lyd. Saaiedes maae jo Lyden af Vokalen o 
c) S. Privaliibgl Braunsweig 1791. Det un<3r€r mig meget, at man paa 
eii Tid , da man ovt rsæUer saa maKge Ubetydeligheder , der udkomuie 
i Tydsklaiid j ikke og har oversat deKe Skrift. V ore Forlæggere eie 
nok blevne bauge for de flere rode Bogstaver og Ord , som hisi og her 
tfter forfatterens Plan forekonjoie i Bogen, der naturligviis maae gjore 
Trykningen dyrere. Meii njaii har (ierinu^d oversat den eftej* Huuoei- 
kers Idee bearbejdede, mindre inteiessante Konrad Kiefers ABC af 
Saizmann. 
