Sag-Register over anden D.forste B. 
greb derora , y. lOO- Micller , som 
Oldtiflen btljente sig af tii dens Rens- 
ning , /: loi. 
B. 
B egreher^ tilfcnlles og medfodte, efter 
- Descartes, f, 49« 
Begreber, medfodte , deiinerecle af 
Descartes^ /. 51. Hvad Leibj itz 
forstod derved, J. 5^. Sammenlig- 
ning mellem det, Descartes, og det, 
Leibnitz tænkte sig derved , yi 59. 
Begreber , rene og nodvendige , hvad 
Leibnitz forstod derved , f- 58. 
Begrebernes Vigtighed for Sindet , naar 
man er sig dem bevidst, f. 19. 
Blæsebælge , brugte til Luftens Rens- 
ning, f, 102. Deres forskjellige Ind- 
retning , f. 102. 
Bronce , see : MetaL 
Brændselets Beskafienhed ved gode Ca- 
nonmetallers Smeltning, y, 201. 
c. 
Canoniiietal, godt ^ hvad det fornem- 
melig kommer an paa ved dets Frem- 
bringelse. J\ i65. Hvad der maa 
kavea for Ojne ved dels Stobning, 
/. 168. 
Chaulnes (Greve de) , beviist ved For- 
sog Atmosphærens langsomme Fore- 
ning, under fri Berorelse, med me- 
phitisk Gas^ f. 103 
Cyclo'idaler af kbjere Ordener angaa- 
ende,/. 263. 
CycloidaUrnes Rectification angaaendcj 
/ 275. 
D. 
D^JYS ^Thomas) Methode attilintetgjore 
Vehiklet for smitsomme Sygdomme , 
/ 143- 
Degen (Dr* Filosof,), et Bidrag til 
den geometriske Evolutions Theorijjj 
/. 217, 284. 
Descartes paastaaer, at ingen til hans 
Tid har forraaaet at bestige dethojeste 
'Trin af Viisdommens Tempel , f. 5. 
Hvad han forstaaer ved esentlia Fiio- 
o o 
sofi, /. 54- Hvorfor hans Tæi^kning 
om Verdenssystemets Oprindelse ikke 
er egentlig Filosofering,/. 55. Hvori 
han ved Bestemmelsen af Filosofiens 
Begreb stemte overeens med og hvori 
han afveg fra sine Forgjængere, /. 56. 
Hvorfor han ikke i Filosofien bygte 
paa guddommelige Ojemeedsaarsager , 
/ 56. 
Erfaring , Definition derover af Afri- 
canus,/. 24. Er efter Aristote- 
les, Kilden til al Filosofi, f, 40. 
Evolution, see: Geometrisk. 
F. 
Filosofi hvo der tilkommer dette Navn, 
/ 22. 
Filosofen kan ikke som Filosof va^re 
Sværmer, f. 2 1. 
