Sag-RegLSter over ande?i D. fbrste H. 
Tilo9oJien ^ dens bestandige Fremskridt 
i alle sine Dele i f- Dens Opfin- 
delse tillægges af Lucretius Epicur, 
f, 5. Dens sande Begreb tillægges 
af den kritiske Filosolies Yndere sin 
Oprindelse fra Kants Kritik over den 
rene Fornnftj /. 6. Dens Tilværelse 
hidindtil neglet afReinholdj ScIieU 
ling og FicKte, /. 6. Dens Oprin- 
delse alhængig af dens Begreb og det- 
tes Fuldstændighed af alle de menne- 
skelige Kundskabsarters- Opdagelse y 
f. %, Dens egen og dens Begrebs 
Tilværelse synes uafhængige af hinan- 
den, f, 8. Hvorledes den bliver til, 
f. i4- Dens forste og almindeligste 
Kjendemærke : at den er Sindets Værk, 
. Dens andet deri indbefattede 
Kjendemærke: at den er Forerfarings- 
Kundskab , f. iH' Dens tredie 
Kjenderaærke : at dens Lærdomme ere 
nødvendige og almeengyidige , f. 20. 
Dens fjerde Kjendemærke: at den er 
ædel, "vigtig og moralsk, f. 21. 
Dens femte Kjendemærke : at den 
angaaer Objecter ^ som ere reelle elier 
kunne realiseres, f, 21. Dens sjette 
Kjendemærke : at den er en Viden- 
skab, f. 21. Kan ikke være Svær- 
meriets Værk,y^ 21. Dens usyste- 
matiske Alder, f. 24. Dens syste- 
matiske Alder begyndt Los Grækerne, 
y. 25. Den og dens Begreb hos Kant, 
linder hvad Betingelse de have en ær- 
værdig Alde^rdom , - /. 77. Under 
hvad Betingelse det er vanskeligt at 
bevise deres Alderdom, f. 73. Den 
og dens Begreb kunne ikke negles at 
have væ^rettil forend i de nyere Tider, 
f 94. Jtlen dens fulde Indhold har 
det ikke og er det maaskee ikke end- 
nu , ()5. Hvorpaa de ældre og 
nyere Filosofer have grundet den , 
/■ 96- 
Filosofiens Begreb , hvad der forstaaes 
derved^ f. 7. " tfter dets Indhold, 
f. 7. Maa være bestsmt, naar Fi- 
losofien skal være vor Rettesaor^ f. 
9. Hvorlfedes det kan faae sin Til- 
værelse, /I 10. Kan abstraheres af 
Filosoferne, d. e. af Erfaringen, 
f. \o. Ligeledes dannes ved Fornuf- 
ten , /. lu 
Filosofiens Historie, hvorfor den Kunst 
at skrive den har været ubekjendt, 
/. 6. 
Fordomme ^ hvorledes den Filosoferen- 
de efter Descartes befries derfra og be- 
skyttes derfor ^ f. 49. 
Forerfarelighed (den Kantiske), dens 
Egenskaber, f. go. Sammenlignet 
med Karakteren hos de foregaacnde 
Filosofers Begreb om deres Videnskab, 
/• Si. 
For erfar in gshegreh , hvad der forstaaes 
derved,/! 12. Dets forskjellige Op- 
rindelse efter Kant, f. 64« 
Forerfaringshegreherp Undersogelse, om 
