Sag-Register over anden D. andet H. 291 
uden at forstaae det Læste, / 2^0- 
Hvorfor Dyr ikke^ kunne lære det, f. 
241. Hvorledes man hidindtil har 
lært Born det , /. 242. Hvorledes 
Professor Gamborg lærer Born det , 
/ 265. Fordele af denne Methode , 
/. 269.. 
Læse inden i eller Skri\^ty Hvad det 
er,/. 237. 
Læse eller lære at kjeude Bogstaver j, 
hvilken Meihode der er den bedste; 
dertil , f. 253« 
Læsemethnde al Gtdike y f, 246. Be- 
skrivelse deraf, /I 247. BedomnieU 
se derover , f 248. 
Juæstrnethode (analjtisk) af Olivier ^ 
f. 2'.f8 Dens Fortræffeligbed, f. 
248. Beskrivelse deraf, 250. 
Læsernethode af Hundnktr^ Jl 26 1.. 
Dens Værd,/. 262. 
M.. 
Wfaanens Attractionskraft for Oceanet,. 
[. 60. Virkning deraf, f. 60. 
Malaka eller Malaga ^ Stad i Spanien 
formodentlig- af Phonizisk Oprindelse 
f» 43. Fortolkning af Professor 
Tychsen af den phoniziske Inskripti- 
on paa en der præget Mynt, f, 50. 
Formening om Aarsagen til at den 
»har havt phoniziske og ikke Romer- 
ske Mynter, f. 51 > Hvorfra Bocharet 
mdlader dens Navn, J. 62^ Hans 
Etymologie modsiges af Inscriptloiien 
paa den Phoniziske Mynt fra denne 
S4^ad , f. 52.. Formodning af Prof.. 
Tiichsen om^ at Phonizierne , isærSi- 
^ donerne , have navngivet den efter 
Gudinden Venus, f. 5-« Grunde 
derfor af den der slagne Phoniziske 
Mynts Præg, f, 34. Oprindelsen til 
dens Navn efter Strabo, f, 55t Pras- 
get paa den der slagne Phoniziske 
Mynt synes at modsige , at Phonizi- 
erne blot have nedsat sig i og ikke an. 
lagt denne Stad, 55. At den har 
havt Phoniziske Mynter, kan ikke 
nægtes skjont Myntkienderne hidtil 
have overseet det 56. 
Materie i^den fli^ssige) ^ hvad Forhold 
den bor være af ved trtzsmeltningen 
y. 161 . Hvad der horer til at frem- 
bringe den,/. 161. Hvilken der er 
den bedste i Naturen,./! 160. ^ Hvad 
Skade ved Ertzsroeltningen et urigtigt 
Forhold mellem- dens Bestanddele for- 
aars;« ger ,- f. I '^3. 
Matlwniatiken dens Achiteektoniks tren« 
de Hoveddele, f, 9^. UndersOgelse 
om , naar og hvorfor Anvendelsen af 
Abstractionen og de metaphysiske 
Principer bor indskrænkes i den ,* 
f. gg. Indvortes og udvortes Grunde 
hvorpaa Besvarelsen heraf beroer ^ 
f. 99. Fordele af almixidelige Sætnin- 
ger i den ^ f I f 2. Exempler derpaa , 
jT. 112. Caracteristiske eller speci- 
