de cliarljon de tourbe , et Je cliarbon de terre f og synes at Yssre 
meget nojagtige ^ har af 34 Pint: det er d. Potter Vand 
:| ' iiddunstet ved Newcastle Steenknl 27 Pint. eller 26^%^ danske 
Potter, som udgjor 5o Pd. Lod Vand 5 ved lige Maal af 
d'Ecosse Stenkul, som den ringeste Sort, ^5 Pint., eller 2.4^. d. Pot- 
I ter, som udgjor 4^ Pd. 3i~ Lod i dansk Vægt. Ved lige Maal 
af Torvekul har uddunstet 12. Pint. eller ii-j- d, Pott. som vejqr 
22 Pd* og iyi^ Lod. Ved lige Maal af Eege Trækul er uddun- 
stet 5 Pint. eller 4ii ti- Potter, som vejer c) Pd. Lod 5 Ved 
Jige Maal af Eege Træbrændsel er iiddunstet 4 Pint. eller 3f|- d. 
^Potter, som vejer 7 Pd. i64y Lod 5 efsersom en fransk Pint. 
er = 0,97 d. Potter^ og en fransk Pinte Vand vejer d.Lod, 
I imod at en dansk Potte Vand vejer 62 Lod. 
Endeligen maae jeg og hertil foje det, som Burgsdorf har 
opgivet: at naar man tager lige mange cubik Fod af hver især 
af folgende forskjellige Slags Kul,, saa udtrykkes deres Brændsels 
Virkning, nemlig Egekul ved i. Bogekul ved 0,9793, Lærke- 
trækul ved 0,9562. Biikekul ved 0,^161. Fyrrekul ved o,88zo. 
Eliekul ved 0,751 3. 
For da at bestemme hvad Pavne- eller Cubik-Maal af en 
Sort Brændsel , hvilken man vil , der er ligesaa droj , som en 
Favn tort Boge-Brændsel, der indeholder 107 Stkr, , og efter den 
Bestemmelse , Gerner har brugt ved Korn-T orrings-Maskinen^ 
i .ve jer 2 3 00 d. Pund , kan man efter adskillige Forstskribenteres 
Paastand ansee forskjellige Sorter Brændsels ekonomiske J3roj- 
else i Forhold mod den Mængde Vand , der i lige Tid uddun- 
ster af lige stor Maal Vand og ved lige Cubikinaal Brændsel af 
hver Sort især. 
Da efter Riems Bemerkning udi hans Skrivt : vmi gesamt. 
Torfwesen, Fyrre brændsels Bonitet er til Bogebrændsels Bonitet 
