sende ^ karr aarllg give 2 Favne Bogebrændsels Indtægt , • den 
ringere eller anden Sort Bogéskov vil jeg ansætte at give 
Favn aarligen, og den 3die Sort 1 Favn aarligj da den Grund 
og Beliggenhed, som ej tillader Bogeskovs- Vexten at give 1 
Favn Bogebrændsels aariige Indtægt af 14000 Qvadrat Alen, 
bor ej regnes allene til Skov, men kan give storre Fordeel, 
naar den tillige brages til Græsning. For nu at ligne Torve- 
mose-Areal med Skov-Areal, og bestemme, hvor stor Over- 
flåde af Torvemose, der aarligen skal kunne indbringe samme 
Brændsels Indtægt, som 14000 qvadr. Al. Bogéskov, maa jeg 
a.£ de forhen beregnede 5 forskjellige Torvemosers Cubikmaal 
benytte de trende^ nemlig den for iste og bedste Sort Torve- 
jord beregnede Torvemasse 117 cubik Fod imod 1 Favn Boge- 
brænde, den for 3die og mellemste Sort Torvejord beregnede 
Torvemasse 148 cubik Fod, og den for sidste og ringeste Sorfc_ 
Torvejord beregnede^ Torvemasse 228 cubik Fod, imod 1 Favn 
Bogebrænde af i Alens Længde. Naar man nu antager, som 
mest almindeligt, at med Torvegravningen i Mosen ej gaaes 
dybere end 4 Fod eller 2 danske Alen, saa svarer af iste Sort 
Torvejord det Areal "kf Torvemose Overflade 7-^^ Qvadr. Alen 
til hver Favn Bogebrænde, og af den næste Sort Torveskjær 
svarer 9^ Qvadrat Alen til hver Favn Bogebrænde. Af den 
sidste Sort Torveskjær svarer 144. Qvadr. Alen til hver Favn 
Bogebrænde, Dersom Torvemosen da enten er af den Beskaf- 
fejlhed , at man er vis paa , den kan groe ligesaa stærk til i 5 o Aar saa 
dens aariige Tilvext ved Tllgroening kan i Gjennemsnit bereg- 
nes til 2. procent aarlig_, eller og i ma^nglende Fald Mosen har 
saa- stor T^orvedybde tilbage , at man, uden åt opskjære hele 
Torvstrækningen, kan begynde igj en at grave der, hvor man 
gravede for 5d Aar siden : saa vil af foi'ste og bedste Sort 
