a32 
og som desaarsag er det almindeligste" i Danmark, er Bogetræ, 
eftersom det fremfor lettere Træarter giver stadigere og varigere 
Varme 5 og omendskjont andre lettere Træarter voxe hastigere; ' 
saa, naar deres særegne Tyngsel mod Bogebrændets', saavelsom 
deres Brændsels Drojelse i Henseende til Tiden , i hvilken det 
brænder: og som i Hensisende til Varmegraden tages i Be- 
tragtning, i Forhold mod Bogebrændselets , bliver dette sidste al- 
tid fortrinligst til en BondegaardsFornodenhed fremfor Fyr, Grati, 
Elle, eller andre deslige lettere Træsorter, — Forudsættes da, at*Bo- 
getræets Brændsel skal være den Hoved-Træart,' der skal lu^iiges 
til Gaardens fornodne Brændsel, saa sluttes af hvad, som forhen 
er bemærket, at da en ung Skov af 90 Aars Alder, der er i god 
Vext, kan indeholde 100 Favne Bogebrænde paa i Td. Land, 
og dens aarlige Til vext med Sikkerhed beregnes til 2 Favne Boge- 
brænde af 1 Alens Længde, vil, naar en stor Gaards Familie 
paa Landet i det hojeste behover 6 Favne Bogebrænde om Aaret^ 
i det allerhojeste udfordres 3 Tonder Bogeskovs Land a 14000 
Qvadr. Al. for en stor Bondegaard, der omtrent har 60 geometr, 
Tonder Land af alle Slags Jorder; og saaledes behoves da -^^ af 
hele Gaardens Jorder til dens aarlige fornodne Brændsels Pro- 
duction. 
Vil man derimod , som nogle have anseet , regne 4 Favne 
Bogebrændsel tilstrækkelig for en Bonde-Familie , vil for en min- 
dre Gaaxd, f. Ex. en Gaard, der i alt har 3o til 40 geom. Tdr, 
Land af alle Slags Jorder, 2. Tonder Land ansees tilstrækkelig 
til at frembringe det aarlig fornodne Træbrændsel, og ligeledes -^^ 
al Gaardens samtlige underliggende Jorder dertil være tilstra^kkelig. 
Naar man sannncnligner disse Udslag med det, som C. 
F. Schmidt, General Inspecteur over de kongl. Hangc-Planta- 
gcr, har opgivet i sit Priisskrivt ; Kort Anviisning til vilde 
