4 
rorret liavde de allerede mistet under Perserne, efterat Ægyp 
ten yar af disse erobrede. Men den civile Forvaltning ble^ 
under det Persiske Herredomme, i Præsternes Hænder, Også 
Ptolemæerne lode dem beholde denne , for saavidt de ind 
fodte Ægypter stode under denne Forvaltnings Kongerne fort 
blot Overopsigten derover. 
Ptolemæerne gave ligeledes Fremmede, der i heele Kc 
lonier nedsatte sig i Ægypten, Frihed til efter deres egne Idee 
og Sædvaner at indrette deres Justits- og Politi- Væsen , for saa 
vidt det angik dem allene. Disse Fremmede vare for det mest 
Grækere eller Joder. Strabo (xvii, 807) omtaler imidlertid e 
Colonie af Babylonier. Men naar Kongerne anlagde en n 
Stad, saa er det sandsynligt, at de da have efter eget Tykk 
bestemt Forfatningen og Indretningen i samme. En saada 
Stad , anlagt af Ptolemæus Philadelphus var Arsinoe eller KU 
opatris ved det rode Hav. 
Ptolemæerne fulgte i dette Stykke den samme Maxim( 
efter hvilken næsten alle Erobrere have handlet. De afliolc 
sig sædvanlig fra at indfdre en ganske ny Tingenes Orden i d 
erobrede Lande, enten fordi de ansaae det betænkeligt, at nec 
rive en ved Tidens Længde grundfæstet Bygning, for at op 
fore en ny i dens Sted, eller fordi de ikke skjcittede om, t 
befatte sig med Ting, der ingen umiddelbar Indliydelse havd 
paa deres LIerredomme. 
Saaledes havde , for Ptolemæerne , ogsaa Perserne i Ægyj 
ten ladet alting paa den gamle Fod. Saaledes have baade Mc 
gelerne og Engellændcrne ladet alt det i Hindostan iiforandrei 
der henhorer til Justitien og Politiet. Endog Rommerne, soi 
ellers plejede at indfdre deres Love og deres Justits-Forfatnin 
i de af dem erobrede Lande, behandlede dog Ægypten , eftera 
