t6 
de j for at forebygge allé Opstand e , .'måatte lade Ægypter,] 
heholde deres Troe. At Perserne Iiave^dorøt saaledes, ^nd^ 
ser Folgen. Den hele Ægyptiske iiGudstj eneste blev ve<iiig 
holdt. , Herodot, der kom til Ægypten under det persis 
Herredomme , beskriver den, som Ojenvidne. De forste Pt 
lemæer vaj^e for kloge Monarker., i til at - foretage noget y so 
de vidste^ ikke at have lykket Perserne ; til ■ at begynde p 
noget, hvad for meget vilde have' angrebet iEgyptiérnes omr 
Side. Men Diodors Vidnesbyrd (i iste B.): ,=Qg Strafeo's (ik 
D.) ophojer min Paastand til Vished. Næsten, ved , en enhv 
Bye omtale de Præste-Collegierne, soiii fendnu til deres Tid 
bestode der; de omtale :Templerne o^ den dem bestanc 
fortsatte Gudstjeneste.^ r[I Byen Heliopolis fandt Strabo d 
Bygning ; forfald en, hvor' Præste-Gollegiet havde boet; m 
Staden selv vanpaa JK-naeene. .Dens tilfældige Forfald hav 
rimeligviis trukken Præste-Collegiets Undergang efter sig, 
ikke nogen viikaarlig Befaling afr Monarken. 
Ægypternes Hang til deres gamle Gudstjeneste , og Uai 
ligheden i at bevæge Gi'ækerne til at tage Deel i en, i dei 
Ojne, saa foragtelig Gudstjeneste, synes at have beskjeftiget d 
forste Ptolemaéus^s Politik. Han besad sikkert Klogskab n 
til at forudsee de , skadelige , Folger, som en saa > modstric 
Tænkemaade hos begge -Najlioner i Jleligions-Sager kunde ha^ 
Det. synes mig , at hans Onske^ • at bringot.begge Nationer 
hinanden nærmere i deres religiose Forestiliinger,,>h£ir Jjfevæ« 
ham til at indlore Serapis's Dyrkelse. En anden Beya-'ggru; 
lader sig ikke tanke hos en Monark, der rimeligviis /v 
ophajel: Qver al . Overtro af dette Slags. I hans Tidsaid 
havde Philosophernes Meninger udbredet sig over hele Gr 
kenland ^ Og der vkr neppe ilogen Græker af Opdragelse, sc 
