»9 
Ptoleraæus maae for Resten e_nten virkelig selv have troet paa 
sin nye Gud, eJler kuns liave foregivet denne Troe, saa bor 
han dog regnes ibiant Stifterne af nye Religioner elier dog af 
nye Arter af Gudstjeneste. Forresten gjorde hans nye Gud 
Lykke nok. Serapis blev med Tiden Hovedguden i Ægypten i 
hans Dyrkelse blev endelig ogsaa indfort i Rom. 
Den Glands, som saa fortrinlig omgiver de tre forste 
Ptolemæers Navne, fremfor alle Alderdommens Konger, have 
de den Gunst at takke ^ hvilken de viste Videnskaberne og de 
Lærde. De af dem gjorte Foranstaltninger til Videnskabernes 
og Litteraturens Opkomst ere bekjendte, og ville blive ufor- 
glemmelige, om ikke ellers almindelig Barbarie og Uvidenhed 
skulde igjen indtage Verden. Her ville vi allene undersoge, 
om Fortjenesten for disse Indretninger tilhorer udelukkende 
Ptolemæerne i den Grad , at de skulle , uden at have Iiavt 
ægyptiske Mynstere for Ojne, have anlagt disse, og om Græ» 
kerne aliene, eller ogsaa tillige Ægypterne have havt Deel i 
disse Indretninger? 
De to Hoved-Indretninger vare Museet og Bibliotheket 
Jeg troer - af rimelige Grunde at maatte antage , at begge 
Dele yare Efterligninger af oprindelig ægyptiske Indretninger. 
Museum var en stor Bygning med Boeliger for de deri 
optagne Lærde. Det var en Stiftelse med betydelige Indkom- 
ster, hvoraf hele Indretningen blev underholdt. I Bygningen 
var en stor Sahl med beqvemme Kathedre og Pladser for dem, 
som vilde holde Forelæsninger der, og for Tilhorerne, I en 
anden stor Sahl spiste de samtlige Medlemmet;;. Rundt om 
Bygningen vare Spadseregange, Alleer og bedc^kkede Gange, 
som ere nodvendige i de varme Lande til at spadsere i. Insti- 
tutet havde en Præst til Forstander, som udnævntes til denne 
C 2 
