Post af Kongerne, og siden, da Ægypten var bleyen en Ro 
mersk Provins, af Kejserne (Strabo xvii, 794)- 
Det klosteragtige i denne Indretning gjor det sandsyr 
ligt, at den er bleven anlagt efter gamle ægyptiske Pianei 
Hos Grækerne finder man intet Spoer af dette Slags Stiftelsei 
Pythagoras's Skole undtagen 5 hvilken dog ikke blev oprettet 
det egentlige Grækenland, hvor han i Begyndelsen vilde hav 
anlagt den, men i Under-Italien, hvorhen han begav sig, d 
han -ingen Bifald fandt i Grækenland. Men det er sandsyr 
ligt^ at Pythagoras i Ægypten, hvor han var Præsternes D; 
scipel , har faaet Smag paa saadanne munkeagtige Instituter. 
Nøgle Lærde ^ som have en udelukkende Forkjerlighe 
for Grækerne, ere komne paa det Indfald, at de Athenien 
siske Pr^tiners offentlige Taffel har givet de forste Ptolemæe 
Ideen til Museets Oprettelse og til Indretningen med det fæl 
leds Bord for de deri værende Lærde. (Gronov. thes. An tiqv. Gr. T 
VIII. p. 2742). Hine Prytaners Taffel paa Statens Bekostnin 
var en Slags offentlig Æresbeviisning. Prytanerne spiste til 
sammen de Dage, paa hvilke de vare forsamlede i Forretnir 
ger; men de levede og boede ikke tilsammen i den samm 
Bygning. Hvorfor vil man ikke tiltroe Ptolemæerne den sa 
naturlige Fortjeneste, at de skulde have beholdt, efterligne 
og maaskee forbedret de gode Indretninger, som de forefandt 
Det er ellers tilstrækkelig bekjendt, at saadanne Inst; 
luter vare ældgamle i Ægypten. Strabo (xvii, 806) saa 
endnu i Heliopolis, hvilket de Lærde holde for den samm 
Stad, som hos Moses hedder Ou, store Bygninger, hvori Pra 
sterne, der gave Underviisning i Videnskaberne, havde boe 
med deres Discipler. Den Omstændighed, at en Præst va 
Forstander for Museet, giver vores Paastand end mere Sand 
