Synlighed. Hos Grækerne findes intet Exempel af noget lærd 
Institut under Opsigt af en Præst, Vel vare Forstanderne i 
Væddelegene lios Grækerne Præster, og nogle Alderdomsfor- 
skere c) , som ere forblindede af deres Forkjærlighed for Græ- 
kerne, ville, at Museets Forstander har af den Aarsag været 
en Præst, fordi man ansaae de Lærde i Institutet som et Slags 
Kiempere, og deres Ovelser og Disputationer som Væddeleege 
for Forstanden. Men hvad Grækernes Væddeleege angaaer, 
da vare Præsterne af den Aarsag Forstandere derved , fordr 
disse Leege bleve anstilte Guderne til Ære, og bleve betrag- 
tede som Handlinger henhorende til Gudstjenesten. Men sik» 
kert bleve Philosophernes og Rhetorernes Forelæsninger , Ovel- 
ser og Disputationer ikke anseete i Grækenland for saadanne. 
Sandsynlig var Museets Forstander en Serapis-Præst; 
thi denne Gud synes Institutet at have været helliget. Paa 
denne Formodning lederen Indskrift, hvori en vis Asklepiades 
fra Alexandrien blivef kaldet en Myndling af den store Sera- 
pis og af Philosopherne i Museum. (Gronov. paa anf, St. 
S. 2^62.,) 
Det græske Navn Museum y og den Omstændighed, at 
ålle Lærde i Ægypten, som fra den forste Ptolemæus af ere 
bekjendte , have græske Navne, bor ikke lade os troe , at disse 
Lærde og alle Medlemmer af Museet vare lutter Grækere. I 
hele Orienten, saavidt Grækernes Herskab strakte sig, var det 
bleven Mode, at ombytte de osterlandske Navne m^d græske. 
Nogle mærkværdige Exempler herpaa ere anfdrte i min Af- 
handling over Aramæerne. I en gammel Geographie, som op- 
rindelig er skreven paa græsk, men nu kuns er tilbage i en 
e) GrojioT. Thes. Ant. Gr. T. vxii p. 27670 
