lus, da han kom til Haliopolis^ Efterretninger og Forklarin- 
gerover de Oldsager, som der fandtes, Strabo, som var i 
Avlius's Folge, fandt denne Præst for hans Indbildskhed og 
Uvidenhed lige foragtelig. 
Det andet beromte Institut for Videnskaberne , som 
^blev anlagt under de fdrste Ptolemæer, var Bibliotheket. Vel 
fortæller Plutarch , at Athenienseren Demetrius Phalereus 
havde gjort de forste Forsiage til at oprette dette. Men Plu- 
tarch er ikke selv Vidne i denne Sag , og anforer ingen, fra 
hvem han havde dette. Grækernes Forfængelighed kunde let 
have foranlediget dette Sagn. Det er bekjendt, at der alt un- 
der de gamle Konger af Ægypten vare anlagte offentlige Bi- 
bliotheker. Jeg troer ogsaa, at der i dette Bibliothek ikke 
blot samledes Værker i det græske , men ogsaa i det segyp« 
tiske og andre osterlandske Sprog. Gibbon (Cap. L. i. n* 124) 
er af en anden Menings Grækernes Foragt imod andre Nati- 
oner vilde ikke, mener han, have tilladt indiske og æthiopi- 
ske Værker Adgang hertiL Men de fdrste Ptolemæers Vide- 
"begiærlighed var ophojet over denne partiske Nationalsmag. 
Skribenten Ptolemæus's saa kaldte Kanon, hvori Folgen af de 
babyloniske Monarker bliver saa ganske anderledes forestillet, 
end hos Grækerne, synes at bevise, at han derved har benyt- 
tet sig af osterlandske Historieskrivere; uden Tvivl har han 
fundet disse 1 Bibliotheket, 
Alexandrien prunkede med en Mængde Værker af græsk 
IBygningskunst. Det havde en Hyppodromus> et Stadium (en 
Rendebane) , et Amphitheater, et Theater. Grækerne vare alt 
for meget vante til de Fornoj eiser, som disse Steder forskaf- 
fede dem, at de skulle have, hvorhen de ogsaa bleve forplan- 
tede, villet undvære dem. Men det synes ikke, at Theatret 
