3o 
Steen, efter vor dybttænkende Hr. Professor Abildgaards M( 
ning h)^ Denne virkende Kraft lader Mennesket, Dyret 
hele Skabningen voxe, fornyes og foroges. Den gaaer fr 
endog uden Sielens og Aandens kiendelige Medvirkning ef 
visse af Naturens Herre bestemte Love. Hvorledes, og ef 
livilke mekaniske Love Fosteret, til Exempel, træder frem 
Lyset, liaver jeg tilforn viist i min inaugural Disputatz. 
Dersom denne Natur, denne udviklende Kraft forst-jnrres i 
fremturende Arbejde ved en eller anden Aarsag, saa bli 
dens ypperlige Verk ufuldkomment, ilde dannet, ofte tilint 
giort, eller dodet. Det bliver en Vanskabning , eller tal 
Livet. Aarsagen til saadan Forstyrring i Naturens skior 
"Værk kan være meer end een. 
^ Haller , og efter ham Bonnet og flere ^ ere af den M 
ning, at Skaberen hår i den forste Afbildning, i Grundspil 
med Flid nedlagt den Dannelse, som det Skabte viser os ^ 
sin Fremkomst til Lyset, enten det er vel dannet, eller i 
dannet. Han paastaaer, at det Foster med tvende Hovedi 
som han beskriver og aftegner i sin Afhandling d) om Vi 
skabninger, har ingen Tiid været anderledes skabt, end s 
det nu viises og beskrives af ham, ej heller nogensinde h 
mindste Ligning med andre velskabte Fostere. — Men n: 
ikke. andre Misfostere, Moderplætter o. s. v. fremkomme i 
h') Abildgaards Bcmerkniiig over EenojéJSiVIoiistra i det Kongelige Dar 
Videnskabers-Selskabs-Skrifters Tom. 2. 
c) Disscrialio iiiaugyralis de ^lechanisnio partus peifecti , a Jauq. B 
■774- 
</j 0])uscu]n sua anrtomica de Rcspii alionc , de IMonslris, allaqve, i 
nora reccjisuit, ciuendavit, auxit , aliqva eiieUlla, novasqve ico 
addidit Albertas v. llalle;-.. GoLLing. i75i. 
