6o 
Endnu mærkeligeré er dog den IViængde Luft^ soiri B 
stet indelioldec i de folgeiijde: Perioder af JDÆemieskets Lir. : "C 
der Barnets Til væxt blive--dets Ribbeene saaTel bredere og Is 
gere, som Afstanden imeliem dem storrejf Mellemgi^lyets JM 
delpunct strammes mere nedad , saa at dets > Hvælving sta; 
mindre ophojet mod Brystet j og Brystkjertelen, som hos ] 
steret havde en saa= betydelig- Stdrrelse, formindskes efterhai 
den og forsvinder tilsidst ganske^ Alle disse Aarsager bidn 
hver for sig til at forstorre f Brystets indvendige Rum. Saa 
des udvides Lungerne mere og mere, under Legemets . Ud d; 
nelse j saaledes sættes de efterhaanden istand til at fcnaiine imi 
tage en storre Mængde Luft. Derfor behover det voxne M? 
neske ikke at aande saa ofte som det nyefodte Barn- ^ derfor 
den , hvis Bryst er uddannet og rummeligt , bedst skikket- 
som Dykker at stige ned paa Havets Bund I 
Var det mueligt med fuldkommen Nojagtighed at ] 
stemme, hvormegen Luft ethvert Individ kan optage i s; 
Lunger; saa vilde Kundskab herom unasgteligen lede os 
vigtige Resultater. Men da Menneskets Bygning er saa hc 
forskjelllg, og desuden Sygdomme, saasom Brystvandsoet, F< 
stoppelse i Leveren og -deslige, kunne baade hindre Melle 
gulvets frie Bevægelse, og modsætte sig Lungernes naturlige L 
videlse 5 saa er det vel ikke at haabe , at her skulde kun 
udfindes en absolut eller almeengjeldende Regh Lad os d 
for være nojede med, saavidt vi kunne, at nærme os til San 
heden ved de Hjelpemidler vi kjende. Folgende ere de v 
tigste Forsog, som Naturforskerne have anstillet i denne He 
seende : 
a) Tager man Lungerne forsigtig ud af et voxent C 
dayer, skjærer Luftroret fra^ og lader dem ved en paak 
