109 
Man kan vist nok taeiike sig Veje, hvor denne Lov en* 
ten aldeeies ikke, eller kuns med betydelige modifikatlonGr 
liar Sted, disse blive da Gienstand for nye Undersogelser , og 
kunne ikke hindre at ansee nærværende som en for sig bestaa- 
ende Deel af det heele. 
Hiulet ansees indtil videre som en Solid betynget Cylin- 
der, hvor Axel - Friktion naturlig ikke har Sted. Ved dens 
Bevægelser mode da folgende foreiobige Betragtninger : 
I. Naar et Hiul af givne Dimentioner og en given Vægt, 
skal fores frem med en given Hastighed efter een og samme 
Direction over den nys beskrevne Grund ^ da udfordres dertil 
en bestandig frcmtrækkende Kraft, som i Storhed kan være 
betydelig forskiellig efter som Hiulets Bevægelse Maade er selv 
forskiellig, og dette endskiondt de nylig benævnte Omstændig- 
heder vedblive stedse de samme. Blandt de forskiellige Eevæ-. 
gelse-Maader ere 2de, der især udmærke sig tydeligen. T>en 
eene ^ naar alle Hiulets Deele giennemgaaer parallelle Linier. 
Da er Bevægelsen slæbende, og den udforderlige Kraft til at 
bevare samme uniform er, som bekiendt, den storste af alle 
Tilfælde. Den anden ^ -ndLSOc Hiulet ruller virkelig frem over 
Grunden. Hertil udfordres, at det dybeste Punct (Fig. I.) a 
er i hvert Oiebiik for sig i Hvile relativ \A Grunden ^ hvor- 
over pLullingen skeer, og at folgelig det hoieste Punct b har 
dobbelt saa stor Hastighed i Bevægelses-Directionen y som Cen- 
tret c af Hiulet har. Denne Bevægelse - Maade fordrer^ til at 
bevares uniform, en langt mindre Kraft end forrige. Men for- 
uden disse 2de kunne endnu utallige andre have Sted. 
2. I den omtalte rullende Bevægelse har hvert Punct 
af Hiulets Omtræk en ligesaa stor Rotations Hastighed omkring 
Centret, som Centrets egen fremgaaende Hastighed er. Nu 
