i4o 
Den anden Hoved- Deel gaaer ud paa Bestemmelsen af 
^, eller Iliule-Randens og 6^/'///z^f(?7z^ Frictions-Yinkel med liin- 
anden. Denne medfdrer i Udovelsen nsammenli^neli^ fleere 
Omslændiglieder end liiin. Torud^n at a. ogsaa her maae kien- 
des, er det end videre fornodent : 
/?) At Karrens lieele Vægt og Hiulenes særskildte Vægt kiendes. 
b) At Axel-Frictionen for sig gives. 
c) At cl, eller Nedsynkningsbuen under Bevægelsen , skaffes be- 
kiendt. Dette kan, somletsees^ ikkeopnaaes, ved at maale 
Hiulenes Nedsyiiknings-Bue medens Karren staaer stille; tlii 
denne er meget lorskiellig fra liiin. Det vil heller ikke kunde 
rimelig opnaaes ved noget Slags Pdaal paa Hiul-Buerne selv 
under Bevægelsen, men dertil maae uden Tvivl vælges an- 
dre Midier. 
d) At den fremdragende Kraft eller f gives. Det maae altsaa ikke 
være Dyr men Vægter, der vedligeholde Karrens Bevægelse. 
For dem, det kan falde ind at foretage disse Forsoj^, 
er vist nok al videre Udviklino; ufornoden. Je^ har derfore 
til Slutning kuiis at bemærke folgende : 
Det er ikke rimeligt^ at Frictions- Vinkelen |3 spiller no- 
gen betydelig Puiile i Hi ålenes Bevægelser, enten til at besvære 
eller lette dom. Hvor hove o^ breede Hiul bruskes, finder 
man ofte, at Hiulspigerne have saa store og fremstaaende Ho- 
veder, som om man derved attraaede, at forstorre /3 saavidt 
mueiigt. Fordeclen lieraf, naar det ommeldte virkelig var Hen- 
sigten, er det vanskeligt at indsee. Om dette, og det ovrige 
^ vedkommende, vilde de sidstmcldtc Forsog kunde give Op- 
lysning. Men det ibrnemmeste Formaal ved disse maatte , lige- 
som ved de forcgaaeude Betragtninger (i angaaende, være, at 
skaffe Mekaniken, som Vjdenskab betragtet, een uoj^Ivst Q ve- 
stion niindre. Kims fra dette Synspunct kan Sagen vinde den 
Interesse, som slige Forsogs hensigtsmæssige Anstilling udfordrer. 
■ 1 
