i53 
' 3. og 4* Hvordan Situationen er af dette Terrain, om 
det er nær Soen og bjergigt? da dette Pliænomen merkes over- 
alt i Stiftet , bliver lier ikke noget besynderligt Terrain at lægge 
Mærke til, men heller Situationen i d^t Heele ; nemlig at Lan- 
det har adskillige dybt indgaaende Fjorder fra. Hav-Kanten, 
fra liviike gaae Land-Strækninger op ad Landet, med Bjerge 
og Dale, og da disse, som for er viist, har sjeldnere Torden, 
end nærmere nd mod Havet, er Situationen nok en Aarsas 
dertil, da de electriske Skyer, som uden for ere blevne elec- 
triske, eller den Luft, som skulle foraarsage Eiectriciteten 
(hvorom siden) har friere Fart længer ud ved Havet^ men 
imellem de tættere Fjelde , som desnden ere mere beklædte 
med Skov, end nærmere ved Hav-Siden, bliver de electriske 
Driv-Skyer, deels hindrede i deres Fart, deels bliver Eiectri- 
citeten mere og jævnere udladet, ved de modende Bjerg- 
Spidser og Træe-Topper. Bergen er og, som bekjendt, om- 
givet af Bjerge, men just i den Deel af Horizonten, hvorfra 
Torden- Vejret om Vinteren helst plejer at komme, neml. Vest 
og Nord- Vest ere Bjergene længst borte og mindre hinderlige, 
foruden at Indlobet fra Havet ikkun er faa Miile. 
5. Finder Phænomenet Sted ved stærk Frost? Kulden 
kan ikke siges at udviise noget udmærket, den ])leyer være 
efter Aarets. Tid. Naar det er skarp Frost og klart Vejr, mer- 
kes ikke nogen Torden. 
6 og 7. Flvad Forandringer bemerkes i Vejret for og 
efter Tordenen ? og gaaer der Storm i Forvejen? Vejrligets 
Beskaffenhed har jeg befundet at være folgende : d) Vinden er 
gjerne vestlig og nordlig, undertiden sydlig, men jeg veed ikke 
at have bemerket, at Vinden har været ostlig, naar det om 
Vinteren har tordnet. For det meste er Vinden stæi^k og un- 
Vid. Sels. Skr. I Deel, IIH^fte. U 
