191 
sydostlige Vinde, om det endog skeete i den strængeste For- 
stand og paa den kraftigste Maade som eene bidragende til at nian 
ikke seer Fyhret saa langt med yestlige, som med ostlige Vindej 
men Luftens Beskaffenlied med denne Vind er udentvivl den 
virkende Aarsag til begge Dele. 
For at erholde Underretning, om det paa flere Steder 
forholder sig paa samme Maade som ved Skagen, anmodede 
jeg det kongelige General-Toldkammer at tillægge Fyhr-Inspec- 
teuren paa Anholt , hvor Fyhret staaer fast endnu mere frit 
end paa Skagen, Ordre til at give Underretning om man der 
havde iagttaget Vindenes forskjellige Virkning paa Fyhret ^ men 
dennes Beretning melder, at man der just ikke har bemærket, 
at Vinden fra een Side kaster Luen mere horizontal eller ned 
frem for fra den anden, undtagen nordlig Vind, og især med 
Frost,' da Gnisterne af Ilden ogsaa driver længere ud end af 
de andre Vindeø der tilfojes den Bemærkning, at i Frost- Vejr 
fortæres Kullene langt hastigere end ellers. 
I Flenseende til Kullenes og Askens længere og kortere 
Udkastelse fra Taarnet, da kan den ikke saa vel observeres 
paa Anholt^ saasom Taarnet staaer paa en meget smal Landturge, 
og at Taarnet især paa den nordlige Side er meget nær Strand- 
kanten, saa at det Udfiy vende, besynderlig med sydlige Vinde, 
maae for endeel falde ud i Soen. 
Beretningen melder for dvrigt, at Luen rejser ikke lige 
i Vejret, uden i stille eller næsten stille Vejr, og ellers efter 
som Blæsten er mere eller mindre stærk , svæver mere hori- 
zontal ud. 
At Luens foranderlige Adfærd med forskjeliige Vinde, 
ikke er observeret her saa mærkelig som ved Skagen, uden 
alleneste i 2de Hoved-Dele, nemlig, at den med stærk Kuling 
