i 9^ 
man sejler lige Ind paa det^ denne Vind er det, som man 
har storste Grnnd at slutte, maa fdre^ og virkelig forer Luen 
ife horizontal ud derfra^ det er da rimeligt Aarsagen til, at man 
I under saadanne Omstændigheder vanskelig seer det, eller i det 
t mindste ikke saa tidlig som Soemanden forventer det 5 og hvor 
B usikker bliver ikke, som jeg for har sagt, Soemandens Gisnin- 
^ ger, naar han vil gjette sin Afstand fra et Fyhr efter dets Ud- 
seende , da ikke blot Afstanden men Direktionen i hvilken man 
staaer derfra, kan foraarsage at man seer meer eller miudre 
fra£ den ved Vinden under visse Omstændigheder fra Fy liret ho- 
rizontal uddrevne Lue, og at endog det for endeel kan beroe 
paa hvad Kompas- Streg Vinden blæser af, for at Blusset stiger 
meer eller mindre^ og dette saaledes synes stærkere eller sva- 
gere jeg troer derfore at disse Anmærkninger ikke bor ansees 
som uvigtige, men fortjener den eftertænksomme Soemands fulde 
Opmærksomhed. > 
I Hvorvel jeg langt fra ikke tiltroer mig at kunde gjette 
de naturlige Aarsager, hvilke fremvirke det mærkelige Phænomen 
af Vindenes forskjeliige Virkninger paa den i Luften frit staa- 
ende Lue, som er iagttaget ved Skagens Fyhr, vil jeg dog vove 
at fremsætte nogle Ideer, men forud tilfoje et Par Anmærk- 
ninger, som vise nogle andre Tilfælde i Naturen, der have 
Analogie hermed. Det er enhver bekjendt, at overalt i vore 
Lande, og jeg troer det forholder sig saa paa^flere Dele af 
Jordkloden, hvor der staaer Skove eller Træer som ikke haver 
nogen besynderlig Læe , kan man strax see hvilken Side der er 
Vest eller Nordve;st , uagtet Træerne staaer nær ved Soen 
paa de ostlige Kyster af Landene, saa at endog den vestlige 
I eller nordvestlige Vind som boje deres Top og Grene kan for- 
' inden have blæst over en anseelig Strække Land^ da derimod 
Vid. Sels, Skr, I Deel, II Haftc. B b 
