195 
Luftens stærkere eller mindre Momentmale-Tryk mod Jordens 
Oyerflade bor komme under Betragtning ved de Observationer, 
som i Fremtiden mnligen kunne blive gjorte over dette om- 
handlede Pliænomen. Selv i det, om virkelig saa er, at een 
Slags Yind liar en Inclination ned mod, og en anden Deolina- 
tion op efter, eller Afvigelse ud fra den Spliæriske Linie som 
den skulle folgé^ naar man efter Kugei-Figuren stedse kunde 
kalde den .horizontal ^ kan vel ligge en Grund til Barometerets 
meer eller mindre Hojde med forskjellige Vinde- 
Den Iagttagelse som Fylir-lnspecteuren paa Skagen liar 
gjort, at med ganske sydlige og sydvestlige Vinde svæver 
Luen meest, eller er meest ustadig, nemlig slaaer ned og rej- 
ser sig vexelviis , synes at give tilkjende at den Vind blæste 
meer i Stodeviis {par Bouffée , som de Franske kalde det,) 
end andre, men det veed jeg ikke ellers at have bemærket^ 
og lier ved Skagens Fyhr seer jeg ikke boller det kunne for- 
anlediges ved Kaste- Vinde ^ foraarsagede ' af nærliggende Byg- 
ninger eller deslige, 
Muligen det kan rejse sig af, at disse Vinde medfox'e 
sædvanlig P^egn eller i det mindste megen Fugtiglied. Inspec- 
teuren sagde og, at jo stærkere det blæste og regnede med 
disse Vinde, desmere viste benieldte Virkning sig. Men at alle 
sydlige Vinde fra Sydvest og liQuimod Osten ikke antænde Kul- 
lene og ikke trænge igjennem Massen med samme Vivacitet som 
de Modsatte , har meget sandsynligen sin Grund i at de med- 
fore mere Fugtighed I og at liden brænder mere levende , for- 
tærer Kullene hastigere med nordlig Vind o^ især med Frost- 
Vejr, beroer iipaatyivlelig paa, at Luften er da mere besvang-^ 
ret med Suurstof, 
Bb 
