212 
Vanddampene 5 derimod yil Roret, som er bleven hedt yfhå 
Vanddampene, meget snart afkjoles ved Eeroringen af den 
•udvendige Luft og det kolde Vand i det pneumatiske Appa- 
rat j Dampene fortætte sig nu, og der fremstaaer^ et lufttomt 
Puim i Roret ; Atmospliærens Tryk vil derfor node det kolde 
og luftfulde Vand i det pneumatiske Kar til at træde ind i Roret^ 
liv or det ved at berore den gloende Digel B , forvandles til 
Dampe, og den i Vandet indeholdte Lult tillige udvikles. 
Dampene og /den udviklede Luft bliver nu ved deres egen for- 
medelst Heden stærk tiltagende Elasticitet, udpressede afFuoret 
og en Deel Luft derved opfanget i Klokken men nu vil den 
ovennævnte Afkjoling af P\-oret atter finde Sted, og have de 
derved fremkomne Virkninger, nemlig det kolde Vands Ind- 
trædelse i Roret, og den deraf udviklede Luft, til Folge. 
Den samm^e Proces fortsættes paa samme Maade nogle 
Gange efter hinanden, indtil endeligen den af Vandet ud- 
viklede og i Diglen og Roret tilbageblevne Luft er i saa til- 
strækkelig Mængde tilstæde, at den ved sin Elasticitet er i 
Stand til at forhindre det kolde Vand fra videre at indtræn£re 
o 
i Pvoret. Den folgende Draabe kogende Vand, som af Karet 
F indlades i Roret, frembringer den samme Virkning, og paa 
denne Maade erholder man, naar Forsoget i nogen Tid er 
fortsat, tilsidst en betydelig Mængde Gas eller Luft, som til- 
forn indeholdtes i Vandet, eller rettere sagt var blandet med dette. 
Aarsagcn hvorfor den af Vandei erholdte Luft indehol- 
der mindre Suurstofgas end den atmosphæjiske Luft, maae 
maaskee soges i Vandets storre Beslægtning til Suurstoffen end 
til Salpeterstoffen. Dog dette er blot Formodnuig. 
