paa det manglende i denne Kultur, og altsaa forberedes til at 
indsee Aarsagen, hvorfor endog i vore Dage en saa hoj Grad 
af Barbarie endnu kan finde Sted. 
Vi vil derfor, forend Sporgsmaalet besvares, kaste et 
hurtigt Blik over den ældre og nyere Historie, og erindre os 
nogle af de vigtigste Begivenheder y aL udfore noget stort og 
fuldstændigt Malerie forbyder Tidens Koithed og Afhandlin- 
gens Bestemmelse. Man vil af de hist og her henkastede Strog 
mærke, at Tingenes Gang i Verden næsten altid er den samme, 
at Mennesket endog under forskjellige Statsformer^ forskjellig 
Klima, forskjellig Grad af Kultur, forskjellige religiose og po- 
litiske Ideer altid o^ over&lt er det samme skrobeliae, sandse- 
lige og lidenskabelige Væsen, overmodig og yppig i Lykke, 
slavisk og uvirksom, naar det trykkes, krybende og nedrig i 
Armod 5 naar Lidenskabernes Ild ved Sværmerie antændes, vold- 
som og rasende. Overalt ville vi finde Millioners Rolighed, 
Velstand, Liv og Ære opofrede for enkeltos Fordele og Gi iller. 
Saalænge Asien har været beboet, har dens lade og vege- 
terende Dal beboere været et Rov for dens haardfore og kri- 
geriske Bjergbeboere. Fra den cistlige Deel af Asien , nemlig 
Indien , har efter al historisk Sandsynlighed Kultur ved Han- 
dels-Forbindelser allerforst udbredet sig lidt efter lidt til den 
vestlige Deel af Asien og den ostlige Deel af Afrika, jeg me- 
Jier AEthiopien og Ægypten. Under Chaldæerne eller Babv- 
ionierne 02 siden efter nnder Perserne har i den mellemste 
Deel Kulturen været paa sit hojesto, ligesom paa samme Tid 
i Vesten under de græske Kolonier , Phonicierne og JoJenie* 
I den mellemste Deel synes videnskabelig Kultur blot at liave 
været iiuLskrænkct til Magernes Klasse j i den \cstiige Deel 
Waut Grækerne og Phonicierne synes denne Gren af Kultur 
\ 
