ånder og beskreve Toget og lians Bedrifter, komne til os, 
■vilde vi nu maaskee have vidst mere om Asien, end vi yeed. 
Man t jor sig i Almindelighed hojt Begreb om hvad Asien vilde 
have blevet, cm Alexander havde levet længere, og hans Uni- 
versalmon archie var gaaet roelig over paa hans nærmeste Ef- 
termænd, jeg derimod er fuldkommen overbeviist om, at end- 
og Alexander selv ikke havde udrettet mere til Asiaternes For- 
ædling end de foregaaende Indiens og Persiens Konger; han 
selv var bleven, som han virkelig paa Sidstningen var , asiatisk 
Despot og Vellystling; hans Græker fuldkomne Asiater, hans 
Generaler og Yndlinge persiske Satraper. Man erindi^e sig saa- 
vel Svriens grusomme og fæiske Konger, som Ægyptens svage 
og ved Liderligheder enerverede Kongestamme. 
Siden efter kom E.omerne, som næsten vare det samme 
i Asien , som Spanierne halvandet tusinde Aar efter bleve i 
Mexiko og Peru. Partherne standsede Koaieme, joge dem 
tilbage , og bleve selv for en lang Tid Asiens Beherskere. Paa 
disse fulgte Saracenerne, hvilke igjen bleve fortrængte af de 
ostlige Tartarers Horder, som oversvommede hele Asien og 
trængte ind i Europa. Endelig kom Tyrkerne, som igjen vil 
fordrives af andre. 
Alle disse Oversvommelser folge paa hinanden uden at 
Asien, i det Hele betragtet, derved nu flere Aaitusinde, ber\'- 
deliffen har vundet eller tabt. Asien er unæoteli^ Kulturens 
fdrste Værksted; men det lader o<i tillige, som Naturen ikke 
her har villet lade Mennesket stige til nogen betydelig Grad 
af Kultur ; her er en Linie, over hvilken Asiateren ikke synes 
at kunne hæve sig. 
