ten: naar dette var udfért, troede man letteligen at liolde de 
ovrise Grækenlands mindre mæ2.\iB,e Stater i Ave. Toc^et til 
Sicilien mislykkedes^ og med det hele Planen. Grækeidand 
sank ved disse Kræfters nnytcige Anstrængelse , ved Yppighed 
og Srcdernes tiltagende Fordærvelse i saadan Afmagt, at det i 
en foje Tid hlev let for den listige Philip og den mægtige 
Alexander at forsikkie sig ;iele Grækenlands Lydighed. 
Efter denne Tid gjorde Grækerne endnu store Skridt 
fremad i alle Videnskaber. Man begyndte at studere Katuren 
i sine enkelte Dele : Ansto:éles blev Ved sin Lærling Alexan- 
ders Medvirkning sat istani til at gjore Epoke i Dyrelæren , 
ligesom Theophrast siden efter gjorde det i Plantelæren. Phi- 
losopliien blev ved Aristoté.es systematisk behandlet, dens for- 
skjellige Dele bleve noje afsondrede fra hinanden, og hver for 
sig bearhejdede. Ligesom H.istoilens: Sprog ved Zenophon er- 
holdt sin fuldkomne Dannelse, sialedes cg Philosophiens Sprog 
ved Aiistoteles, som tillige i sit Fag gjorde det til det rigeste, 
man indtil vore Dage har kjendt 
Ikke desto mindre var dei samle Tarveliohed, stræi^^-^e 
Dyd, og med dem den gamle gæske , Aimeenaand længst for- 
svunden 5 man tænkte tj mere »aa det Almindelige, men kun 
hvorledes m.au selv beqvemmel^st og behageligst kunde leve. 
JCUmatet har maaskee mest befordret den Letsindighed . 
EjæWnhed ug Hang til Oi kes]>s]ied , som man undertiden spo- 
rer hos de senere Græker. jO]jhisterne gave og Moraliteten 
et vigtigt Stod ; ved dem fonirsaget'es en almindelig Ligegyl- 
dighed Ibr Dyd og i\i;rlighed den sokratiske Philosophie mæg- 
tede ej at oprejse det, som (sse Folkets Yndlinge havde ned- 
brudt. I senere Tider opilauuejes vel undertiden Grækernes 
Mod, men det var Luer af e. duende Ild. 
