I desl<j6nne Ktitister vare de endnu mere under Grsekerne, 
end i Videnskaberne : deres Stil i Kunsten, endog da den var paa 
det hojeste, var altid lav og ængstelig j desuden blev en stor 
Deel af deres Kunstværker forfærdiget af græske Kunstnere. 
Den stcrate Velgjerning de i Henseende til Kunsten have viist 
©s, er at de ved at bortfore de kostbareste Værker fra Græ« 
kenland til Rom have været Aarsa g, at enkelte Hovedværker af 
disse ere komne til os 5 desuden have de hist og her i Italien 
og de andre Provindser ved deres mange Slaver opfort store 
Bygninger^ hvilke endnu i deres Ruin forkynde Vandreren at 
her fordum herskede Verdens Erobrere, ja endog tjene Efter- 
tiden &om Smagens Mynstre. 
Romernes Historie er endog langt hen i Republikens 
Tider meget forskjonnet^ da de Gamles Historie gik ud fra 
Poesie og Fabel, og med Historien siden blev forbunden Vel- 
talenhed og Stræben efter at skrive zirligt, saa er Aarsagen 
dertil meget klar, og finder Sted ikke allene hos Romerne, 
men og hos Grækerne og flere andre 5 derfor maa baade Lzvi- 
iis og Dionys fra Halikarnas læses med megen Kritik, naar 
man vil have et nogenledes rigtigt Begreb om Romernes Op- 
rindelse og Fremgang. Den romerske Histoiie faaer forst An- 
seelse af en reen og uforfalsket Historie ved de puniske Kri- 
ges Begyndelse, og her er Polyb den meest klassiske Bog. 
Romerne skylde egentlig Hetrurierne dere* forste Kultur ; 
disse havde den igjen fra gamle pelasgiske Kolonier og de 
Gallier, som liavde nedsat sig i den overste Deel af Italien. 
Fra Hetrurierne havde de især faaet deres Kalender^ Stats-Lid- 
retning og adskillige religiose Ideer. Deres Statsform var, som 
Athenernes, grundet paa Borgernes storre eller mindre Formue. " 
For de ældre havde man hos Romerne, som hos alle Oldti- 
