Tingene ble ve, som de for varci, og Kongen af Pretiasen be- 
holdt sit Slesien* 
Jeg vil ende disse bistoriske Træk med det som skede 
i Nordamerika, og dermed gaae over til det, som er i frisk 
Erindring hos os alle. Det er mtieligt at Rousseau's Contrat 
social praktisk Iiar virket paa dette Folk; det synes og at 
Nordamerikanerne fremfor andre oplyste Nationer have havt ty- 
delige Begreber om Samfundets Ojeiued, Menneskets Rettighe- 
der og Folkets Souveræiiitet; den Statsindretning, som de, 
efter at have tiifæ^tet sig Uafhængighed, gave sig selv, synes 
at bevise det. Disse Nordamerikanere vare England meget 
forbundne, og det var billigt, især da deres Handel og Vel- 
stand daglig tog til, at de ydede Moderstaten en Gjengjeld 
for de af samme oppebaarne Velgjerninger : det var derfor 
hverken formasteligt eller ubilligt af England at paalægge Nord- 
amerikanerne Afgivter, især da disse vare smaa og ubetyde« 
b'ge ; men Nationen fdlte sig fornærmet, frygtede for Fremti- 
den og vilde paa ingen Maade taale Afhængighed af det en- 
gelske Parlement. Deres vovelige Skridt er bekjendt, Nord- 
amerika havde sikkerlig i Længden maattet bukke under for 
England, hvis ikke Frankrig imod al sund Poltik havde lagt 
sig derimellem; med Frankrig forenede sig Spanien, og siden 
kom Flolland til, Frankrigs Politik var at England ved sine 
uhyre Anstrængelser skulde svækkes; hvad der i Tiden vilde 
forestaae Frankrig, tænkte man ikke paa. Englands Finanzer 
fik og i denne Krig et grueligt Stod 3 man maatte kjobe Kri- 
gere, og disse toge nogle af Tydsklands Fyrster fra Pljven og 
Yærkstæderne , og solgte for engelsk Guld; de fleste bleve myiv- 
dede, meget faa kom tilbage. 
Hh 3 
