den hojeste Kultur vise sig, stræbe? bestandig opad og er i 
idelig Uroe; den bruger alle Midler, gode og onde, for at 
naae sine Onsker; naar de gode ikke slaae an, griber den til 
de sletteø naar den ikke kan svinge sig ved Fortjenester, kry- 
ber og hykler den ; den er den eneste blajit de oyrige Stæn- 
der, som ifolge sin Ki^ltur kan holde Skridt ra*ed Tidsalderen , 
og derfor kjender Gemytternes Stemning, og veed at rette sig 
efter den. Saalænge i denne Stand ikke er stræng Moralitet, 
kan den ej htiler findes hos Fyrster, Adelen og Aluiuen ; men 
herom skal i det efterfolgende nojtre tales. , 
Efter min Philosophie er det som man alraindeligen 
kalder Forstand og Viliie eller Forstand og FJjerte, en eneste 
Kraft, som ytti^er sig forskjelligen. Det umoralske Menneske 
har enten ingen eller vrange Begreber j har ban lyse Begreber^ 
li^ge de endnu ufordojede hos ham, det er, de ere ikke gaaet 
over i hans Væsen, og folgellgen kunne de ej heller, som Ting, 
der ikke endnu hore til hans Væsen, bruges og anvendes af 
ham j Lys i Forstanden og Moralitet ere derfor uadskillelige. 
Heri ligger Grunden, hvorfor alle fornuftige Moralister paa- 
staae, at Moralitet bor fremmes ved Lys i Forstanden^ da ægte 
Moralitet uden klare og rigtige Begreber aldeles er umuelig. 
Alle Videnskaber, saavel de virkelige som muelige, ere 
Dele af en eneste. Videnskab , og staae i noje Forbindelse med. 
hinanden j enkelte Videnskaber kan derfor ikke tilsidesættes, 
uden at det Hele derved maa tabe. Alle Videnskaber ere 
bor være humaniserende, det er, virke paa Menneskets For- 
ædling; uden denne Egenskab .have de for Pliiiosophen intet 
sandt Værd j men de ere det i en bojere og ringere Grad, 
Mathematik og Naturkyndigheden liave en mægtig Indflydelse 
paa Menneskets Tarv, og bringe det borgerlige Liv store For- 
