Hl 
dele; men de ere blot Forædlende , forsaavidt de virke paa 
Teleologien. Historien^ det hele Indbegreb af praktisk Philo- 
gophie, nnder hvilken jeg indhefatter Naturret, Statsret, Fol- 
keret, Politik og Moral, tilligemed Humaniora og skjonne Vi- 
denskaber ere i en hoj Grad forædlende. Den speculative 
Philosophie, som udvikler sig i en Kritik over den menneske- 
lige Fornuft, og staaer i det nojeste Forhold til alle Videnska- 
ber^ thi som man gaaer frem i disse, maa hiin vinde i Grun* 
dighed, og tilsidst vise Grændsen, uden for hvilken Menne- 
sket ikke kan komme: ogsaa denne Videnskab er forædlende i 
da den ydmyger JVIennesket for A åndernes Herre, og giver 
Forhaabning, at det Anlæg, som her havde ænge Grændser, 
efterat A anden har afkastet Stovet, i en friere Virkekreds 
fuldkommen skal vorde udviklet. 
Disse Ideer har jeg freiusat for i det folgende at bliv« 
forstaaet ; jeg kan derfor strax gaae til vor nuværende Immo- 
ralitets Aarsager, af hvilke jeg korteligen vil berore de vigtigste, 
t Almuen har mere sund Forstand, end man i Alminde- 
liglied forestiller sig; den har undertiden megen Menneske- 
kundskab og Erfaring, og deri beskæmmer den Lærde, som 
ofte ved mange B6ger& Læsning og usammenhængende Stykker af 
forskjellige Videnskaber har gjort sig ubrugbar for Verden, 
Men Almuen er langt fra ved ægte Religiositet at være foræd- 
let. Efttr min Ovei bevisning maa den Religjon, sOm skal for- 
iædle Mtrineskét, 'Være i hcjtste Grad simpel, klar og forstaae- 
iig : denne Oveibévilsning grunder sig paa lang Erfaring i flere 
Lande og p:ia de«> Sætning, at fast og varig" Moralitet maa 
grttndes paa lyse Begrt ber. Enhver Rt ligion , i hvilken findes 
Pvertroe ag Mystlcismus, er den kultiverede K las-se af Men- 
uener til Anstod, for^li den undertiden ikke besidder den 
