Moralitet bor være Maalestokken for al sand Kultur 5 
Ticleusl: abelig Knltur ^ som blot er i Hovedet, er ikke allene 
af ringe Vc):rd , men kan endog imder visse Omstændigheder 
vorde skadelig. Videnskabelig Kultur er hos faa gaaet over i 
det praktiske, saa at Karakter og Tænkemaade derved er om- 
steiiinKt; hos de fleste er den fra Boger og Hojskoler kommet 
i Hovedet, og standser der j Mennesket er undertiden med slig 
Kulturs Maske hojligen umoralsk , og saa meget mere at frygte 
for, som det har flere IMidler, ved hvilke det kan skade. Ray- 
nåls Anmærkning: Le savant n'est pas toajours philosophe, 
et le philosophe n'est pas toujours sage, er uomstodelig. Viis- 
dom i det daglige Liv burde være Maalet for alle Videnskabs- 
Dyrkere. 
I Alderdommen, især hos Grækerne, finder man over- 
alt Humanitet forbunden med Videnskabers Dyrkelse 5 derfor 
forer Grandskning i de Gamles Skrivter til Humanitet. Aar- 
sa2;en^ hvorfor Videnskaberne i vore Dage frembringe denne 
liojere rorædiing i en ringere Grad, vil jeg korteligen angive-. 
Alle Videnskaber have, som jeg forhen har erindret, en hu- 
maniserende Kraft, og den have de i en hojere og ringere 
Grad 5 enhver Videnskab, hvor tor og abstrakt den end maatte 
synes, saasnart den fordrer Talent og Aands-Anstrængelse , 
"bor dog forædle sin Dyrker, fordi han under Arbejdet maa 
fole sig ved sin Aands Kraft ophojet over alt det, som kan 
kaldes lavt og nedrigt. Alle Videnskabers Dyrkelse fordre 
Formue; Videnskabsmanden maa have alle Midler i sin Magt, 
ved hvilke han kan berige sine Kundskaber, han maa være 
selvstændig og ganske fri for Nærings-Bekymring: dette er 
Aarsagen , hvorfor Frankrig og England, hvor Mænd af For- 
mue Lave studeret Videnskaberne, fremfor andre Lande have 
