kren ; for lier at forekomme Skepticismens fine Udflngter og^ 
Angreb, iiiaa Phiiosophen være noje bekjendt med Pyrrhonis- 
men , som er den fineste og skarpsindigste af ældre og nyere 
Skepticism, og i dens System kan lian ej være indviet, hvis 
han ikke har studeret den i sine Kilder. I den hele praktiske 
Philosopliie ere vi under de (iamle, og kan endnu længe lære 
af dem; de have kjendt Verden og Mennesket rigtigere end vi : 
det som især giver dem Pvet til at være vore Læremestere , er 
at de have tænkt friere og liavt færre Fordomme end vi, og 
at hvad de have sagt os er Hovedsummen af lang Erfaring og 
dyb Menneskekundskab. Man tage af en Mængde Sk.'ibentere 
i dette Fag Epiktets lille Haandbog; den kan Ynglingen læse 
Og Manden, og Oldingen vil endnu deri finde Viisdommens 
uudtommelige Kilde.* Endog i Stats- Videnskab og Pulitik , som 
ere Dagens mest yndede Videnskaber, og i hvilke Rouseau 
ved sin Contrat social har givet samme Stod , som i 
Opdragelsesvæsenet ved sin Emile, holder jeg for at visse 
spændte Ideer allene ved de Gamles Erfaringer og Historiens 
rigtige Studium kan nedstemmes til den Plads, de i Sandhe- 
dernes Rige bor indtage. Hvad de skjonne Videnskaber an- 
gaaer, kan der vel neppe være nogen Tvivl om, at vi jo heri 
trænae til de Gamle, 02; at de til alle Tider ville blive Smagens 
sandeste Mynstre : jeg kjender ingen stor Digter eller Taler 
Llant de Nyere, hvis Aand ikke var næret og opflammet ved 
de Gamles Læsning; naar man derfor vil bedomme de Nyere 
i dette Fag og læse dem med Fornoielse, maa man kjende 
Originalerne, som de kun ved Etterligning stiabte at komme 
nær. De eneste Digtere, jeg i den nyere Litteratur har fundet 
at være sande Originaler , er Italienernes Ariost os EnolaMider« 
xies Skakesx^eare > aieu hvilkeu Raahcd forenet med Ild og 
